![cover image](https://wikiwandv2-19431.kxcdn.com/_next/image?url=https://upload.wikimedia.org/wikipedia/commons/thumb/6/62/Stephen_I_on_the_throne_%2528Chronicon_Pictum_040%2529.jpg/640px-Stephen_I_on_the_throne_%2528Chronicon_Pictum_040%2529.jpg&w=640&q=50)
Fehérvári jog
Magyarország első városának megalapítása / From Wikipedia, the free encyclopedia
A fehérvári jog a magyar városok önkormányzati jogalapját képező szabadságjogcsalád, amit elsőként a Magyar Királyság világi fővárosának számító Székesfehérvár kapott meg, mely ezzel első igazi városunkká alakult. A hagyomány szerint már Szent István király is ellátta különleges jogokkal uralkodói székhelyét, ám az első privilégiumokat, melyekre konkrét bizonyítékaink vannak, III. István király adományozta Fehérvárnak 1170 körül, ezeket a kiváltságokat aztán IV. Béla erősítette meg 1237-ben. III. István több mint egy évszázaddal később uralkodott Szent István után, ám ha csak tőle kapta első privilégiumait a település, akkor is a legelső, jogaiban is megerősített magyarországi városról beszélünk Székesfehérvár kapcsán.
![Thumb image](http://upload.wikimedia.org/wikipedia/commons/thumb/6/62/Stephen_I_on_the_throne_%28Chronicon_Pictum_040%29.jpg/640px-Stephen_I_on_the_throne_%28Chronicon_Pictum_040%29.jpg)
![Thumb image](http://upload.wikimedia.org/wikipedia/commons/thumb/8/8f/III_Istv%C3%A1n.jpg/640px-III_Istv%C3%A1n.jpg)
Magyarországon a valódi városiasodás ugyan évszázados késéssel indult meg, a fehérvári jog a korabeli Európában mégis igen korszerűnek és időtállónak számított, hiszen a kiváltságolt városok sokféle funkciójú, változatos jogokkal, összetétellel, építkezési móddal rendelkeztek.[1] A XIII. század közepétől kezdve fehérvári jogok nélkül egy települést sem lehetett városnak tekinteni, ennélfogva évszázadokig volt mérvadó a várossá válások folyamatában a belőle később kialakuló budai joggal egyetemben.