קלישָאָה[hebrew 1] היא ביטוי, רעיון, או אלמנט מיצירה אומנותית אשר נעשה בו שימוש יתר על המידה עד שהגיע לנקודה שבה איבד את משמעותו או את השפעתו המקורית. בשפה הרווחת, המונח "קלישאה" ניתן לעיתים ככינוי גנאי למשפט המתאר מציאות אוטופית בלתי ניתנת להשגה. המונח "קלישאה", שמקורו בצרפתית, הוא מילה בין-לאומית שפירושה גלופת דפוס. בעברית קיים ביטוי מקביל: "אמרה חבוטה". מטפורה קרובה, הן במקורה הן במשמעותה, היא "שבלונה".
קלישאות בנושאים כלליים
- לכל סיר יש מכסה – קלישאה המכוונת בעיקר למי שאינו מוצא בן זוג, ומבטיחה כי בן זוג כזה עוד יימצא. המקור ביידיש: יעדר טעפל הָאט זיין דעקל.[2]
- יש הרבה דגים בים – קלישאה שבאה לנחם את מי שננטש, בעיקר על ידי בן זוג. המקור באנגלית: ",There are plenty more fish in the sea".[2]
- הדשא של השכן ירוק יותר – קלישאה המתארת את טבעו של האדם לקנא ולרצות במה ששייך לאחר, עקב תחושה כי "שלו טוב יותר". המקור מאנגלית: "The grass is always greener on the other side of the fence".[2]
- הגודל לא קובע – מקור האמירה הוא כנראה על חשיבות גודלו של הפין בעת קיום יחסי מין, אך זו הייתה לקלישאה המשמשת גם בהקשרים אחרים.
- ההצגה חייבת להימשך – אמירה מקובלת לומר שגם בזמנים קשים, חייבים להמשיך.
קלישאות מעיתונות הספורט
עיתונות הספורט משתמשת בשלל קלישאות, ואלה משמשות גם בהקשרים שאינם ספורטיביים.
- הכדור הוא עגול – קלישאה שפירושה: כל תוצאה אפשרית (משמשת בהתייחסות למשחק ספורט, אך גם בהתייחסות לאירועי יריבות שאינם קשורים לספורט).
- כדורגל משחקים 90 דקות (שתי האמרות האחרונות מיוחסות למאמן הכדורגל הגרמני זֶפּ הרברגר)
- הכדור במגרש שלך – קלישאה שמקורה במגרש הטניס, ומשמעותה, בעיקר מחוץ לעולם הספורט: הפעולה הבאה או ההחלטה הבאה המתבקשת היא שלך. המקור באנגלית: "The ball is in your court".[2]
- הטבלה לא משקרת – קלישאה הרומזת שאין להתווכח עם העובדות.
- לדרבי חוקים משלו – קלישאה העוסקת במשחק בין שתי קבוצות יריבות מאותה עיר.[2] אי אפשר לחזות את תוצאותיו, לא רק מפני שהכדור הוא עגול, אלא גם מפני שהיריבות, העבר והאמוציות מכתיבות חוקים אחרים.
- ככה לא בונים חומה – קלישאה זו נוצרה במשחק כדורגל בין אוסטרליה וישראל שהתקיים ב-1989 באצטדיון רמת גן. יורם ארבל, שהיה שדרן באותו משחק, התריע על "חומה" שבנו שחקני ההגנה הישראלים כשהאוסטרלי צ'ארלי ינקוס ניגש לבעוט בעיטת עונשין סמוך לשער ישראל. כשהכדור של ינקוס חדר לשער, צעק ארבל: "זה מה שאמרתי לכם! זה מה שאמרתי לכם! ככה לא בונים חומה! ככה לא בונים חומה! צ'ארלי ינקוס עושה את זה שוב, זה כל כך שקוף, זה כל כך ברור וכל כך עובדים על זה באימונים, ו-1:1".[3]
קלישאות מהפוליטיקה הישראלית
- רק חמור אינו משנה את דעתו – אמירתו של משה דיין, שהפכה לקלישאה.
קלישאות שעברו שיבושים
חלק מהקלישאות, כדרכם של ביטויים אחרים, עברו שיבושים בדרך. לדוגמה:
- הביטוי "עושה לילות כימים" שמשמעותו הפך את הלילות לימים כי עבד בלילה כמו ביום, שובש ל"עושה ימים כלילות" שמשמעותה המילולית היא "ישן במשך כל היום", אך הכוונה היא "עובד ימים וגם לילות".[2]
- הביטוי "אם ההר לא בא אל מוחמד, מוחמד יבוא אל ההר" הוא קלישאה האומרת שאם אין ברירה, ניתן לשנות את התוכנית. בקוראן מובאת נבואה על יום שבו ההרים יזוזו.[4] האגדה, שאותה הביא פרנסיס בייקון, מספרת על מוחמד שפקד על הר לזוז, ומשההר לא זז אמר מוחמד שהוא ילך אל ההר. הביטוי באנגלית, בכתבי בייקון, הוא "If the hill will not come to Mahomet, Mahomet will go to the hill". שנים אחדות לאחר מכן השתמש התאולוג ג'ון אובן (אנ') בביטוי, תוך שהוא הופך את הגבעה להר,[5] ומשם התגלגל הביטוי לשפות נוספות ובהן העברית. שיבוש נפוץ הוא הביטוי ההפוך, "אם מוחמד לא בא אל ההר, ההר יבוא אל מוחמד".[2]
קלישאות המורכבות משם עצם ותואר סובייקטיבי
הבלשן רוביק רוזנטל עמד על השימוש הנפוץ בקלישאות בנות שתי מילים: שם עצם שאליו מוצמד תואר סובייקטיבי. כדוגמה משולשת לתופעה זו הביא את המשפט "'המון משולהב' הכין 'קבלת פנים נלהבת' ל'זמר הפופולרי'". הוא הוסיף כי "השימוש בקלישאה הזוגית משרת סטריאוטיפים ונפוץ מאוד כאשר עוסקים בבעלי מקצוע. עורך הדין הוא תמיד 'ממולח', והפוליטיקאי הוא תמיד 'משופשף'".[6]
- מאיה פרוכטמן, מדברים בקלישאות: 616 ביטויי שגרה הממלאים את חיינו ערוכים על פי מילון אלפביתי; איורים: דני קרמן, קריית גת: קוראים, 2002.
- אפרים קישון, "נאומים", בספרו: הכיפה הסרוגה: ועוד כמה סאטירות פרו-ישראליות, בית אל: ספרית בית אל, תשנ"ג 1993, עמ' 41–44.
- Julia Cresswell, The Penguin Dictionary of Clichés, Penguin Books, 2000
מידע נוסף מיזמי קרן ויקימדיה ...
סגירה
מקור המילה קלישאה בגזירה לאחור מן צורת הרבים קלישאות שנגזרה מן המילה הצרפתית קלישֶה (Cliché). צורת היחיד התקנית לפי האקדמיה ללשון העברית היא קְלִישָׁה[1]