Loading AI tools
מושב בישראל מוויקיפדיה, האנציקלופדיה החופשית
נִיר עֶצְיוֹן הוא משק שיתופי המסונף לתנועת הקיבוץ הדתי, שוכן מדרום לחיפה ליד עתלית ושייך למועצה האזורית חוף הכרמל.
![]() | |
מדינה | ![]() |
מחוז | חיפה |
מועצה אזורית | חוף הכרמל |
גובה ממוצע[1] | 211 מטר |
תאריך ייסוד | 1950 |
תנועה מיישבת | הקיבוץ הדתי |
סוג יישוב | מושב שיתופי |
נתוני אוכלוסייה לפי הלמ"ס לסוף 2022[1] | |
- אוכלוסייה | 1,010 תושבים |
- שינוי בגודל האוכלוסייה | 4.0% בשנה |
מדד חברתי-כלכלי - אשכול לשנת 2021[2] |
4 מתוך 10 |
היישוב הוקם באייר תש"י (1950) על ידי פליטי כפר עציון, וקבוצה מפליטי בארות יצחק (בנגב), קבוצות "אחדות" ו"תקוה" וניצולי השואה, שנתיים לאחר נפילת כפר עציון. את אירוע הנחת אבן הפינה עטרו בפסוק מספר עמוס: "וגדרתי את פרציהן והריסותיו אקים ובניתיה כימי עולם"[3]. היישוב מנה בעת הקמתו 210 נפשות, ונמסרו לו לעיבוד 3000 דונם אדמות עין חוד שננטשה[4]. במאי 1952 הוקם במקום בית מרגוע[5] כהמשך לבית המרגוע שהיה בכפר עציון[6]. היישוב הוקם כקיבוץ, אך באמצע שנת 1953 הפך למושב שיתופי[7]. בסוף שנת 1957 היו במקום 120 חברים שהתפרנסו מ-2400 דונם, עדרי צאן ובקר, רפת, לול ובית המרגוע[8]. בשנת 1960 נחנך מבנה חדש לבית המרגוע ובכך פינה מקום לחברי המושב להתגורר בבתים ששמשו קודם לכן את הנופשים בבית המרגוע[9].
משק ניר עציון מגדל פרות, בננות ואף מנהל בית מלון לציבור הדתי והחרדי. כמו כן קיים מפעל מזון למנות מוכנות והסעדה. בשנותיו הראשונות עסקו במושב גם ברעיית צאן[10].
היישוב נקרא על שם כפר עציון שחרב במלחמת העצמאות. בשנת תשכ"ד הונחה במושב אבן פינה למרכז זיכרון לגוש עציון[11]. באוגוסט 1967 הביעה מזכירות המושב נכונות לסייע בהקמה מחדש של כפר עציון[12].
ב- 2 בדצמבר 2010 פונה המושב מחשש מהשריפה שהתחוללה בקרבתו. האש חלפה ליד היישוב ופגעה קשות ביישובים ימין אורד ועין הוד, שלא זכו לסיוע של כוחות הכיבוי שחנו בסמוך ליד כביש 4, בשלב שהאש חדרה ליישובים.
ב-2011 לאחר פיוס היסטורי, הצטרף המושב לתנועת הקיבוץ הדתי ממנה פרש בשנות ה-50, כשהפך למושב.
במקום סניף של תנועת "בני עקיבא" והוא היישוב הדתי היחיד מבין מושבי המועצה האזורית חוף הכרמל.
הובעה ביקורת על עמדת גורמי הקליטה ביישוב להעדיף קליטת תושבים חיצוניים על פני בני המקום, זאת בשל העדפה דתית[13].
בית הכנסת בניר עציון נושא את שמו של הנדבן אייזיק וולפסון שתרם את הכסף לבניינו. בית הכנסת, הגדול והמרווח, נחנך בשנת 1963. הוא עוצב, בין השאר, על ידי חנוך אחימן, אף הוא מיוצאי כפר עציון. כאן נקבע נוסח התפילה, שלא כמו בשאר הקיבוצים הדתיים, כמו שהיה בבית הכנסת בכפר עציון שלפני נפילתו - נוסח התפילה החסידי נוסח ספרד.
שנים ארוכות הונהגו במקום אותן מנגינות כמו בבתי הכנסת האחרים שבהם התפללו יוצאי כפר עציון. פעם אחת, מדי שנה, שב המקום ומנציח באופן זה את הכפר ומורשתו: בשבת המקדימה את יום נפילתו של גוש עציון ואת יום העצמאות, שבות ונוהגות מדי שנה בשנה אותן מנגינות והנעימות, המחזירות את יוצאי כפר עציון למשך שעות אחדות לפחות, לכור מחצבתם.
בעזרת הגברים 214 מקומות ישיבה.
כיום משמש הרב רונן לוביץ כרב היישוב.
Seamless Wikipedia browsing. On steroids.
Every time you click a link to Wikipedia, Wiktionary or Wikiquote in your browser's search results, it will show the modern Wikiwand interface.
Wikiwand extension is a five stars, simple, with minimum permission required to keep your browsing private, safe and transparent.