From Wikipedia, the free encyclopedia
Saksan lippu on nykymuodossaan toiminut Saksan liittotasavallan tunnuksena vuodesta 1949. Lipussa on musta, punainen ja kullanvärinen raita.[1] Värit on määritelty liittotasavallan perustuslain 22 artiklassa.[2] Valtiolipussa on lisäksi Saksan vaakuna keskellä.
22. maaliskuuta 2005 liittotasavallan hallituksen tekemän päätöksen mukaan Saksassa on kymmenen virallista liputuspäivää:[3]
(* ei kaikissa osavaltioissa)
Lisäksi on joukko osavaltiokohtaisia liputuspäiviä. Myös liputus esimerkiksi liittopresidentin vaalipäivänä tai suruliputus merkittävän saksalaisen tai ulkomaalaisen poliitikon kuoleman yhteydessä on yleistä.
Viralliset liputuspäivät koskevat vain julkisia rakennuksia, kuten virastoja, poliisilaitosta ja oikeusistuimia.[3]
Nykyisenkaltainen trikolori on ollut Saksan tunnuksena ensi kerran vuonna 1848. Keisariaikana raitojen värit olivat musta, valkoinen ja punainen. Weimarin tasavallan aikana 1919–1933 lippu oli nykyisenkaltainen mittasuhteita lukuun ottamatta.[1] 1933–1935 natsi-Saksan lippuna oli aluksi keisariajan lippu, ja vuonna 1935 virallistetussa kansallissosialistien puoluelipussa oli punaisella pohjalla valkoisessa ympyrässä kansallissosialistien tunnus, musta, kärjellään seisova hakaristi. Toisen maailmansodan jälkeen Saksan liittotasavallassa on käytetty nykyistä lippua. Saksan demokraattisessa tasavallassa oli sama trikolori, mutta vuodesta 1959 alkaen keskellä harppi ja vasara. Saksojen yhdistyttyä liittotasavallan lippu jäi käyttöön.