kunta Kymenlaakson maakunnassa From Wikipedia, the free encyclopedia
Pyhtää (ruots. Pyttis) on Suomen kunta, joka sijaitsee Suomenlahden rannikolla Kymenlaakson maakunnassa. Kunnan asukasluku on 5 065.[3] Pyhtää on Suomen itäisin kaksikielinen kunta[9] ja myös Kymenlaakson ainoa kaksikielinen kunta[10], mistä syystä se kuuluu Itä-Uudenmaan käräjäoikeuden tuomiopiiriin. Seutukuntajaossa se kuuluu Kotka–Haminan seutukuntaan ja on sen läntisin kunta. Pyhtään naapurikunnat ovat Loviisa, Kotka ja Kouvola. Entinen naapurikunta on Loviisaan vuonna 2010 liitetty Ruotsinpyhtää.
Pyhtää Pyttis |
|
---|---|
![]() |
![]() |
sijainti | |
Pyhän Henrikin kirkko |
|
Sijainti | |
Maakunta | Kymenlaakson maakunta |
Seutukunta | Kotka–Haminan seutukunta |
Kuntanumero | 624 |
Hallinnollinen keskus | Siltakylä |
Perustettu | 1347[1] |
Kuntaliitokset | Ruotsinpyhtää (2010, osa) |
Pinta-ala ilman merialueita |
336,40 km² 230:nneksi suurin 2022 |
Kokonaispinta-ala |
780,96 km² 147:nneksi suurin 2022 [2] |
– maa | 324,63 km² |
– sisävesi | 11,77 km² |
– meri | 444,56 km² |
Väkiluku |
5 065 165:nneksi suurin 31.12.2023 [3] |
– väestötiheys | 15,60 as./km² (31.12.2023) |
Ikäjakauma | 2020 [4] |
– 0–14-v. | 16,2 % |
– 15–64-v. | 56,9 % |
– yli 64-v. | 26,9 % |
Äidinkieli | 2023 [5] |
– suomenkielisiä | 88,3 % |
– ruotsinkielisiä | 6,8 % |
– muut | 4,9 % |
Kunnallisvero |
8,10 % 242:nneksi suurin 2024 [6] |
Kunnanjohtaja | Terhi Lindholm[7] |
Kunnanvaltuusto | 27 paikkaa |
2021–2025[8] • Kok. • SDP • PS • Kesk. • RKP • Vihr. • Vas. |
8 5 5 4 2 2 1 |
www.pyhtaa.fi |
Pyhtään pinta-ala 780,96 km², josta 11,77 km² on sisävesistöjä. Kallioperältään se kuuluu Kaakkois-Suomen rapakivialueeseen. Kunta sijaitsee mantereen puolelta kokonaan Kymijoen suuhaarojen välissä, ja Pyhtäänhaara virtaa kokonaan kunnan alueella. Kunnan eteläosissa on viljelysmaisemaa Siltakylänjoen varrella, Heinlahdessa, Purolassa ja Pyhtäänhaaran varrella, sekä pohjoisessa Hirvikosken kylässä. Pienen Siltakylänjoen vesistöalue jää Kymijoen suuhaarojen väliin. Pohjoisessa on laajoja suoalueita, jotka kuuluvat Valkmusan kansallispuistoon. Eteläisen Kymenlaakson suurimman järven Tammijärven itäosa kuuluu Pyhtääseen. Muuten järviä on vähän, niihin kuuluvat Länsikylänjärvi, Huutjärvi ja Kärsäjärvi.
Suomenlahden saariston merkittävimmät saaret Pyhtäällä ovat vain kapeiden salmien mantereesta erottama Munapirtti ja ulompana merellä sijaitseva Kaunissaari. Ulkosaaristo kuuluu Itäisen Suomenlahden kansallispuistoon. Merialueita kuntaan kuuluu 446 km².
Ruotsinkieliset tulivat Pyhtään alueelle 1200-luvulla osana ruotsalaisten Suomen rannikon kolonisaatiota. Pyhtää mainitaan itsenäisenä seurakuntana vuonna 1380, mitä ennen se on ollut luultavasti Pernajan kappeliseurakunta. Pyhtäästä on erotettu itsenäisiksi Kymi, Elimäki ja Ruotsinpyhtää.[11]
Turun rauhassa vuonna 1743 osa Kaakkois-Suomea liitettiin Venäjään, jolloin raja tuli kulkemaan Kymijokea ja sen suiston läntisintä haaraa pitkin. Tällöin raja jakoi siihenastisen Pyhtään pitäjän kahtia. Ruotsin puolelle jääneestä osasta muodostettiin Ruotsinpyhtää, Pyhtään ja sen kirkonkylän jäädessä Venäjän puolelle.
Pyhtääseen liitettiin lakkautetusta Ruotsinpyhtään kunnasta Haaviston ja Vastilan kylien alue vuonna 2010 tehdyssä Loviisan, Ruotsinpyhtään, Pernajan ja Liljendalin kuntaliitoksessa.[12]
Pyhtään kunnanjohtaja on vuodesta 2022 Terhi Lindholm.[13] Kunnanvaltuustossa on 27 paikkaa, joista kahdeksan on kokoomuksen, viisi SDP:n, viisi perussuomalaisten, neljä keskustan, kaksi RKP:n, kaksi vihreiden ja yksi vasemmistoliiton hallussa kaudella 2021–2025.[8]
Vuonna 2016 suurimmat yhteisöveron maksajat olivat Intermarketing, lääkärikeskus ATA-Diagnostiikka ja toimitiloja vuokraava Tuusulan Yrityskeskus.[14] Suurin työnantaja on paperin jatkojalostusta tekevä Pyroll, alkujaan Pyhtään Paperi Oy.
Pyhtää on kaksikielinen, 88,4 prosenttia asukkaista puhuu suomea äidinkielenään ja 7,8 prosenttia ruotsia.[15] Ruotsinkielisten osuus on suurin kunnan länsi- ja lounaisosissa, kun taas itä- ja pohjoisosat ovat voittopuolisesti suomenkielisiä. Suurimmat väestökeskittymät ovat idässä Kotkan suunnassa sijaitseva Siltakylän, Huutjärven ja Heinlahden alue sekä lännessä sijaitseva Pyhtään kirkonkylän alue. Väestötiheys on 16,6 asukasta/km².
Seuraavassa kuvaajassa on esitetty kunnan väestönkehitys viiden vuoden välein vuodesta 1980 lähtien. Käytetty aluejako on 1.1.2017 tilanteen mukainen.
Pyhtään ainoa Suomen evankelis-luterilaisen kirkon seurakunta vuoden 2018 aluejaon mukaan on Pyhtään seurakunta (ruots. Pyttis församling).[17]
Itsenäisenä helluntaiseurakuntana Pyhtäällä toimii Hirvikosken helluntaiseurakunta.[18]
Suomen ortodoksisen kirkon seurakunnista Pyhtään alueella toimii Kaakkois-Suomen ortodoksinen seurakunta.[19]
Katolisen kirkon Helsingin hiippakunnassa Pyhtää kuuluu Pyhän Ursulan seurakunnan alueeseen, mutta kirkkoa kunnassa ei ole.
Pyhtään tärkein tieväylä on Valtatie 7 eli Eurooppatie 18, joka Pyhtään osalta valmistui moottoritieksi vuonna 2014. Ennen sen valmistumista tärkein tie oli vanha valtatie 7 eli nykyinen seututie 170, joka kulkee kunnan läpi etelässä lähellä rannikkoa. Seututie 170 noudattelee vanhan Kuninkaantien suuntaa ja myös kunnan tärkeimmät taajamat ovat kehittyneet tämän tien varrelle. Stockforsin sähkörautatie liikennöi Pyhtäällä vuosina 1905–1971.
Pyhtäällä on neljä peruskoulua, jotka antavat opetusta vuosiluokille 1–6. Alakouluista kolme on suomenkielisiä eli Huutjärven koulu, Suur-Ahvenkosken koulu ja Hirvikosken koulu. Purolassa sijaitseva Pyttis svenska skola on ruotsinkielinen. Huutjärven koulussa on esikoulun ja alakoulun lisäksi Pyhtään ainoa yläkoulu. Pyttis svenska skolan oppilaat siirtyvät seitsemännelle vuosiluokalle Loviisaan tai Kotkaan. Huutjärven uusi koulurakennus valmistui vuonna 2007 ja sitä käy nykyään noin 470 oppilasta. Koulun ensimmäisenä vuotena koulussa oli yli 520 oppilasta. Toisen asteen koulutusta ei ole. Lähimmät lukiot ovat Loviisassa ja Kotkassa.
Lopetettuja kouluja ovat Heinlahden koulu, Purolan koulu, Kankaan koulu ja Munapirtin ruotsinkielinen kansakoulu.
Ahvenkoski (Abborrfors), Alakylä (Nerbyn), Haavisto, Harjunkylä, Heinlahti (Heinlax), Hinkapyöli (Hinkaböle), Hirvikoski (Österhirvikoski), Huutjärvi, Itäkirkonkylä (Österkyrkoby), Itämyllykylä (Österkvarnby), Jonakorpi (Bjånakärret), Kangas, Kaunissaari (Fagerö), Kiviniemi (Stensnäs/Lillkuppis), Loosari/Loosaari (Klåsarö), Länsikirkonkylä (Västerkyrkoby), Länsikylä (Västerby/Västerkuppis), Länsimyllykylä (Västerkvarnby), Malmi (Malm), Metsäkylä (Skogsbyn), Munapirtti (Mogenpört), Mutankylä (Mudasbyn), Pirtnuora (Pörtnor), Purola (Svartbäck), Roones (Rånäs), Siltakylä (Broby/Storkuppis), Struka (Stråka), Tuuski (Tuskas), Ulkokylä (Utby), Vastila, Ylikylä (Uppbyn).
Vuoden 2018 lopussa Pyhtäällä oli 5 187 asukasta, joista 3 781 asui taajamissa, 1 329 haja-asutusalueilla ja 77:n asuinpaikat eivät olleet tiedossa. Pyhtään taajama-aste on 74,0 %.[21] Pyhtään taajamaväestö jakautuu kolmen eri taajaman kesken:[22]
# | Taajama | Väkiluku (31.12.2018) |
---|---|---|
1 | Siltakylä | 2 861 |
2 | Pyhtään kirkonkylä | 671 |
3 | Purola | 249 |
Kunnan keskustaajama on lihavoitu.
Pyhtään pitäjäruoiksi nimettiin 1980-luvulla lohikeitto, suolasilakat ja klimppisoppa.[23]
Seamless Wikipedia browsing. On steroids.
Every time you click a link to Wikipedia, Wiktionary or Wikiquote in your browser's search results, it will show the modern Wikiwand interface.
Wikiwand extension is a five stars, simple, with minimum permission required to keep your browsing private, safe and transparent.