From Wikipedia, the free encyclopedia
Marshall Warren Nirenberg (10. huhtikuuta 1927 – 15. tammikuuta 2010[1]) oli yhdysvaltalainen biokemisti ja geneetikko. Hän sai Nobelin lääketieteen palkinnon vuonna 1968 geneettisen koodin selvittämisestä.
Marshall Nirenberg | |
---|---|
![]() Marshall Nirenberg n. 1962 |
|
Henkilötiedot | |
Syntynyt | 10. huhtikuuta 1927 New York City, New York, Yhdysvallat |
Kuollut | 15. tammikuuta 2010 |
Kansalaisuus |
![]() |
Koulutus ja ura | |
Tutkinnot | Michiganin yliopisto |
Tutkimusalue | genetiikka |
Tunnetut työt | geneettisen koodin selvittäminen |
Palkinnot |
![]() |
Nirenberg opiskeli Floridan yliopistossa biologiaa. Hänen maisterintyönsä 1952 käsitteli vesiperhosten ekologiaa ja taksonomiaa. Nirenberg siirtyi sitten biokemiaan, jota hän opiskeli Michiganin yliopistossa valmistuen tohtoriksi vuonna 1957.[2]
Vuonna 1959 Nirenberg alkoi tutkia DNA:n, RNA:n ja proteiinien välisiä suhteita. Seuraavana vuonna hänet nimettiin National Institutes of Healthin (NIH) tutkijaksi.[3] Näissä tutkimuksissa Niremberg ja J. Heinrich Matthaei osoittivat, että proteiinisynteesissä tarvitaan lähetti-RNA:ta. Tuottamalla synteettistä, pelkästään urasiilista koostunutta lähetti-RNA:ta Nirenberg osoitti, että kodoni UUU koodittaa fenyylialaniinia. Tämä oli ensimmäinen askel kodonitaulukon selvittämisessä[4]
Vuonna 1961 Nirenberg valittiin NIH:n biokemiallisen genetiikan osaston johtoon.[2] Vuonna 1965 Nirenberg pystyi kollegoidensa avulla kokoamaan kaikki 64 kolmikirjamista kodonia käsittävän geneettisen koodin taulukon, joka esittää DNA:n ja proteiinien väliset yhteydet.[5]
Nirenberg sai työstään Nobelin fysiologian ja lääketieteen palkinnon vuonna 1968. Palkinnon jakoivat hänen kanssaan Har Gobind Khorana, joka löysi nukleiinihappojen synteesin, ja Robert W. Holley, joka selvitti lähetti-RNA:n kemiallisen rakenteen.[5] Samana vuonna Nirenberg sai National Medal of Honorin; vuonna 1966 hänelle oli myönnetty National Medal of Science.[5]
Nirenberg teki myös Nobel-palkintonsa jälkeen merkittäviä tieteellisiä löytöjä genetiikan ja neurobiologian aloilta. Hän teki pioneerityötä hermosolujen viljelyssä ja tutki geenien ilmenemistä, kantasolujen erilaistumista ja hermojärjestelmän kehittymistä. 1980-luvulla Nirenberg löysi banaanikärpäsen geenin, joka on merkittävä sydämen kehittymiselle. Löytö auttaa synnynnäisten sydänsairauksien ymmärtämisessä.[5]
Seamless Wikipedia browsing. On steroids.
Every time you click a link to Wikipedia, Wiktionary or Wikiquote in your browser's search results, it will show the modern Wikiwand interface.
Wikiwand extension is a five stars, simple, with minimum permission required to keep your browsing private, safe and transparent.