Siklased (Cerambycidae ) on putukate sugukond mardikaliste seltsist. Üldnimetusena nimetatakse selle sugukonna esindajat sikuks [1] .
Quick Facts Taksonoomia, Riik ...
Close
Siklased torkavad silma eredate värvidega (kuid on ka tumedavärvilisi liike) ning pikkade tundlatega, mis on sageli kehast tunduvalt pikemad. Võrreldes jooksiklastega on siklased kohmakamad, kuna nende jalad on suuremad. Valmikud toituvad õietolmust, puumahlast või ei toitu üldse. Siklaste vastsed on sageli seotud seentega. Seeneniidistik tungib puidu sisemusse ning lagundab seda. Siklaste vastseid nimetatakse tõukudeks. Nad on valkja või kollaka kehaga, lapikud või silindrilised, hästi arenenud eesrindmikuga, millesse pea on osaliselt sissetõmmatud. Vastsete jalad on nõrgalt arenenud – nad roomavad kesk- ja tagarindmiku mõhnade abil. Nende vastsed arenevad surnud või elavate puude puidus ja koore all. Mõnede siklasevastsete seedemahlas leidub fermenti tsellulaasi , millega nad suudavad muuta puidu ühe püsivaima koostisosa tselluloosi suhkruteks. Loomariigis on tsellulaasi esinemine väga haruldane. Energiavaese toidu tõttu on paljude siklaste areng aeglane. On teada juhtumeid, kus nende vastsed arenesid kuivas puidus kuni 45 aastat.
Talvituvad enamasti tõugud. Vastsete arenemine vältab sageli mitu aastat.
Eestis on puitu kahjustavaid siklasi leitud umbes 103 liiki. Neist suurima kehapikkusega (kuni 4,5 sentimeetrit) on üliharuldane nahksikk . Vanu puitehitisi, eriti mereäärsetel aladel, kahjustab majasikk . Õiesikkude valmikud on niidutaimede õitel tavalised. Metsakahjurid on haavasikk , kuusesikk jt. Väga pikkade tundlatega on harilik käätsusikk . Kui mõni suurem siklane ettevaatlikult näppude vahele võtta, siis hakkab ta kohe rindmiku tagatiibade vastu hõõruma ja tekitab omapärast kääksuvat häält. Seetõttu ongi ta nimeks saanud käätsusikk.
Juuresikk (Lamia textor)
Prionus coriarius (Linnaeus, 1758) – nahksikk
Tragosoma depsarium (Linnaeus, 1767) – tundrasikk
Spondylis buprestoides (Linnaeus, 1758) – tüvesikk
Nothorhina punctata (Fabricius, 1798)
Arhopalus rusticus (Linnaeus, 1758) – harilik kännusikk
Arhopalus tristis (Fabricius, 1787) – tume-kännusikk
Asemum striatum (Linnaeus, 1758) – sooniksikk
Tetropium castaneum (Linnaeus, 1758) – läikiv-kuusesikk
Tetropium fuscum (Fabricius, 1787) – tuhm-kuusesikk
Rhagium bifasciatum Fabricius, 1775
Rhagium mordax (Degeer, 1775) – lehtpuu-kooresikk
Rhagium inquisitor (Linnaeus, 1758) – okaspuu-kooresikk
Rhamnusium bicolor (Schranck, 1781) – pargisikk
Oxymirus cursor (Linnaeus, 1758) – uitsikk
Stenocorus meridianus (Linnaeus, 1758) – atleetsikk
Pachyta quadrimaculata (Linnaeus, 1758) – tuisusikk
Pachyta lamed (Linnaeus, 1758)
Brachyta interrogationis (Linnaeus, 1758) – viiulsikk
Evodinus borealis (Gyllenhal, 1827)
Gaurotes virginea (Linnaeus, 1758) – sini-õiesikk
Acmaeops septentrionis (Thomson, 1866) – alpi-jässaksikk
Acmaeops marginata (Fabricius, 1781) – ääris-jässaksikk
Acmaeops pratensis (Laicharting, 1784) – triip-jässaksikk
Acmaeops collaris (Linnaeus, 1758) – kaelussikk
Cortodera femorata (Fabricius, 1787) – põlviksikk
Grammoptera ruficornis (Fabricius, 1781) – udesikk
Grammoptera erythropus ssp* ingrica Baeckmann, 1902
Alosterna tabacicolor (Degeer, 1775) – vahtrasikk
Anoplodera sexguttata (Fabricius, 1775) – kirju-õiesikk
Anoplodera livida (Fabricius, 1777) – väike-õiesikk
Anoplodera maculicornis (Degeer, 1775) – kirisarv-õiesikk
Anoplodera rubra (Linnaeus, 1758) – suur-õiesikk
Anoplodera variicornis (Dalman, 1817)
Anoplodera sanguinolenta (Linnaeus, 1761) – verev-õiesikk
Anoplodera reyi (Heyden, 1889) – taiga-õiesikk
Anoplodera virens (Linnaeus, 1758) – rohekas õiesikk
Judolia sexmaculata (Linnaeus, 1758) – laiksikk
Leptura pubescens Fabricius, 1787 – ehmes-kiitsaksikk
Leptura nigripes Degeer, 1775 – ruuge kiitsaksikk
Leptura thoracica Creutzer, 1799
Leptura quadrifasciata Linnaeus, 1758 – harilik-kiitsaksikk
Leptura mimica Bates, 1884 – kaarvööt-kiitsaksikk
Leptura aethiops Poda, 1761 – must-kiitsaksikk
Leptura maculata Poda, 1761 – lõuna-kiitsaksikk
Leptura melanura Linnaeus, 1758 – väike-kiitsaksikk
Leptura bifasciata Müller, 1776
Leptura nigra Linnaeus, 1758 – punakõht-kiitsaksikk
Strangalia attenuata (Linnaeus, 1758) – ahas-kiitsaksikk
Necydalis major Linnaeus, 1758 – vaablassikk
Obrium cantharinum (Linnaeus, 1767)
Obrium brunneum (Fabricius, 1792)
Molorchus minor (Linnaeus, 1758) – sääsksikk
Molorchus umbellatarum (Schreber, 1759)
Aromia moschata (Linnaeus, 1758) – muskussikk
Hylotrupes bajulus (Linnaeus, 1758) – majasikk
Semanotus undatus (Linnaeus, 1758) – kuuse-kirisikk
Callidium coriaceum Paykull, 1800 – pronksjas lapiksikk
Callidium violaceum (Linnaeus, 1758) – sinisikk
Callidium aeneum (Degeer, 1775) – rohekas lapiksikk
Phymatodes testaceus (Linnaeus, 1758) – tammesikk
Poecilium alni (Linnaeus, 1767)
Xylotrechus rusticus (Linnaeus, 1758) – haava-kirisikk
Xylotrechus arvicola (Olivier, 1795)
Clytus arietis (Linnaeus, 1758) – tamme-kirisikk
Cyrtoclytus capra (Germar, 1824)
Plagionotus detritus (Linnaeus, 1758)
Chlorophorus herbstii (Brahm, 1790)
Anaglyptus mysticus (Linnaeus, 1758) – saatürsikk
Lamia textor (Linnaeus, 1758) – juuresikk
Monochamus urussovii (Fischer v* Waldheim, 1806) – suur-puidusikk
Monochamus sutor (Linnaeus, 1758) – kuuse-puidusikk
Monochamus galloprovincialis (Olivier, 1795) – männi-puidusikk
Anaesthetis testacea (Fabricius, 1781)
Pogonocherus hispidulus (Piller & Mitterpacher, 1781) – marmor-oksasikk
Pogonocherus hispidus (Linnaeus, 1758) – hark-oksasikk
Pogonocherus fasciculatus (Degeer, 1775) – harilik oksasikk
Pogonocherus decoratus Fairmaire, 1855 – hall-oksasikk
Oplosia fennica (Paykull, 1800) – soomesikk
Acanthoderes clavipes (Schrank, 1781) – pugalsikk
Leiopus nebulosus (Linnaeus, 1758) – hall-varjusikk
Leiopus punctulatus (Paykull, 1800) – must-varjusikk
Acanthocinus aedilis (Linnaeus, 1758) – harilik käätsusikk
Acanthocinus griseus (Fabricius, 1792) – väike-käätsusikk
Exocentrus lusitanus (Linnaeus, 1767) – kidasikk
Agapanthia villosoviridescens (Degeer, 1775) – ohakasikk
Saperda carcharias (Linnaeus, 1758) – suur-haavasikk
Saperda similis Laicharting, 1784
Saperda populnea (Linnaeus, 1758) – väike-haavasikk
Saperda scalaris (Linnaeus, 1758) – kirju-haavasikk
Saperda perforata (Pallas, 1773) – täpik-haavasikk
Menesia bipunctata (Zoubkoff, 1829)
Oberea pupillata (Gyllenhal, 1817)
Oberea oculata (Linnaeus, 1758) – silmiksikk
Stenostola ferrea (Schrank, 1776)
Phytoecia nigricornis (Fabricius, 1781)
Phytoecia cylindrica (Linnaeus, 1758)
Tetrops praeusta (Linnaeus, 1758)
Megacyllene robiniae
Tetraopes tetrophthalmus
Parandra brunnea
Muskussikk (
Aromia moschata )
Tylosis maculatus
Vastne
Lehtpuu-kooresikk (
Rhagium mordax )