From Wikipedia, the free encyclopedia
Barcelona on Kataloonia pealinn, elanike arvult Hispaania teine linn. Linn asub Vahemere rannikul, Llobregati ja Besòsi jõe suudmete vahel. Linna elanike arv halduspiires on 1 593 000 (2005), kuid koos eeslinnadega on elanike arv üle 4 miljoni.
![]() |
See artikkel räägib Hispaania linnast; teiste tähenduste kohta vaata lehekülge Barcelona (täpsustus). |
Barcelona | |||
---|---|---|---|
[ barssel'oona ] | |||
| |||
![]() | |||
Pindala: 101 km² (2016)[1] ![]() | |||
Elanikke: 1 660 122 (2023)[2] ![]() | |||
Koordinaadid: 41° 23′ N, 2° 11′ E | |||
Barcelonas asub Kataloonia valitsus Generalitat de Catalunya.
Legendi järgi asutas tänapäeva linna kohale Barcino koloonia kartaago väejuht Hamilkar Barkas, Hannibali isa. Roomlased ehitasid linna kohale oma kindluse umbes 15 eKr. 5. sajandil vallutasid linna läänegoodid ja 8. sajandil maurid. Aastal 801 vallutas linna Karl Suure poeg Ludwig Vaga. Aastal 985 rüüstas Barcelonat Córdoba kaliif Al-Mansur. Keskajal oli Barcelona Aragóni kuningriigi pealinn.
Pärast liitu Aragóni ja Kastiilia vahel linna areng pidurdus. Linn rüüstati 1640–1652 püsinud Kataloonia Vabariigi likvideerimise käigus ja Hispaania pärilussõja ajal 1714. Felipe V lammutas pool kaupmeeste elurajooni tsitadelli ehitamiseks, et vaenulikku linna ühekorraga karistada ja kontrollida. Katalaani keele kasutamine asjaajamises keelustati.
Linna uus tõus algas 19. sajandil, kui Barcelonast sai Hispaania juhtiv tööstuslinn. Seda märkis ka katalaanide rahvusliku meelsuse tõus. Anarhistidel oli Kataloonias suurem mõju kui kusagil mujal. Hispaania kodusõja ajal oli Barcelona üks vabariiklaste keskusi. Frankistid vallutasid ta 26. jaanuaril 1939.
1992. aastal toimusid linnas XXV suveolümpiamängud.
Barcelona ülikool asutati 1450. aastal ja Toulouse Business School.
Linnas on metroo ja linna lähedal El Prati lennujaam.
Linnas tegutseb spordiklubi FC Barcelona.