![cover image](https://wikiwandv2-19431.kxcdn.com/_next/image?url=https://upload.wikimedia.org/wikipedia/commons/thumb/1/12/Estlandssvenska_flyktingar.jpg/640px-Estlandssvenska_flyktingar.jpg&w=640&q=50)
Suur põgenemine
massiline põgenemine sissetungiva Punaarmee eest Eestist 1944. aasta hilissuvel ja sügisel / From Wikipedia, the free encyclopedia
Suur põgenemine oli massiline põgenemine sissetungiva Nõukogude Punaarmee eest Eestist 1944. aasta hilissuvel ja sügisel. Suurt põgenemist on nimetatud ka paadipõgenemiseks (sest mindi peamiselt meritsi, paatidega) ja põgenenuid paadipõgenikeks.
![]() | See artikkel vajab toimetamist. (Jaanuar 2024) |
![]() | See artikkel ootab keeletoimetamist. |
![]() | Artiklis ei ole piisavalt viiteid. |
![]() |
See artikkel on kodumaa sunnitud mahajätmisest; filmi kohta vaata artiklit Suur põgenemine (film). |
![](http://upload.wikimedia.org/wikipedia/commons/thumb/1/12/Estlandssvenska_flyktingar.jpg/640px-Estlandssvenska_flyktingar.jpg)
![](http://upload.wikimedia.org/wikipedia/commons/thumb/7/73/Estonian-Refugee.jpg/640px-Estonian-Refugee.jpg)
Eestist põgenes umbes 80 000 inimest[1][2], kellest teel hukkus 6–9%.[1] Põgenemise põhjus oli hirm – Nõukogude okupatsiooniaasta terror oli rahval veel värskelt meeles. Lahkuti omateada ajutiselt, mõneks kuuks või kõige enam aastaks. Kui aja möödudes sai selgeks, et tagasiteed enam ei ole, jäädi paikseks või asuti ümber uutele asukohamaadele üle maailma. Suuremad eestlaste kogukonnad kujunesid välja Rootsis, Ameerika Ühendriikides, Kanadas, Suurbritannias ja Austraalias.
Põgenemine algas juba augustis ja saavutas haripunkti 19.–23. septembril, kuid Saaremaalt läks laevu Saksamaale ning paate ja vanu rannasõidupurjekaid Rootsi veel oktoobri alguses. Põgenikke ja taanduvaid sõdureid lahkus Eestist ka maitsi, aga neistki osa pandi hiljem laevadele Kuramaa sadamates.[3]
Põgenemisteekond oli ohtlik, sest käis sõjategevus, ent Nõukogude terrori eest pääsemise nimel olid inimesed valmis enda ja oma perekonna elu kaalule panema. Enamik paate oli ohtlikult ülekoormatud. Sageli jäi merel mootor seisma ja torm võis paadi vastu kaljusid puruks peksta. Kui palju paate pärale ei jõudnud ja merel kadunuks jäi, on praegu võimatu öelda.[3] Põgenikke Saksamaale viinud laevadest hukkus kaks: 21. septembril Tallinnast lahkunud laatsaretlaev Moero ja 3. oktoobril Kuressaarest välja sõitnud mereväe õppelaev Nordstern. Esimese uputas Nõukogude lennukilt heidetud, teise allveelaevalt lastud torpeedo. Hukkus palju inimesi.[3]