Siin on loetletud Eesti NSV Siseministeeriumi ja Eesti NSV Siseasjade Rahvakomissariaadi juhid (siseministrid-rahvakomissarid) ning nende asetäitjad ajavahemikul 1940 kuni 1990.
21. juulil 1940 võttis vastvalitud II Riigivolikogu vastu deklaratsiooni riigivõimust Eestis, millega Eesti kuulutati nõukogude sotsialistlikuks vabariigiks. 25. augustil 1940 võttis II Riigivolikogu vastu Eesti NSV Konstitutsiooni, mille järgi muudeti senine Riigivolikogu ümber Ülemnõukoguks. Uuteks kõrgemateks riigivõimu organiteks said Ülemnõukogu Presiidium ja Rahvakomissaride Nõukogu ning rahvakomissariaadid.
- riikliku julgeoleku vanemmajor Boris Kumm, 25. august 1940 – 17. märts 1941, Eesti NSV siseasjade rahvakomissar;
- riikliku julgeoleku vanemleitnant Aleksei Škurin,[3][4] 11. september 1940 – 1941, Eesti NSV siseasjade rahvakomissari 1. asetäitja;
- riikliku julgeoleku vanemmajor Venjamin Gulst, 15. august 1940 – 1941, Eesti NSV siseasjade rahvakomissari asetäitja, operatiivtöö alal;
26. märtsil 1941. aastal toimus Eesti NSV Siseasjade RK ja Eesti NSV Riikliku Julgeoleku RK lahutamine, Boriss Kumm jätkas Eesti NSV Riikliku Julgeoleku Rahvakomissariaadi rahvakomissarina; Aleksei Škurin riikliku julgeoleku rahvakomissari asetäitjana.
Teise maailmasõja, Saksa-Nõukogude sõja alguses 6. august 1941, toimus Eesti NSV SARK ja Eesti NSV RJRK taasliitmine
- riikliku julgeoleku vanemmajor Boris Kumm, 31. juuli[küsitav][5]/6. augustist 1941 – 20. maini 1944, Eesti NSV siseasjade rahvakomissar (Teise maailmasõja ajal formaalse ENSV rahvakomissarina NSV Liidu tagalas).
- riikliku julgeoleku vanemmajor Venjamin Gulst 1941, Eesti NSV Siseasjade rahvakomissari asetäitja, operatiivtöö alal;
- riikliku julgeoleku vanemmajor Andrei Murro, 11. september 1940 – 26. veebruar 1941, Eesti NSV Siseasjade rahvakomissari 2. asetäitja ja ühtlasi Miilitsavalitsuse ülem
- riikliku julgeoleku vanemleitnant Karl Hansson 1941, Eesti NSV Siseasjade rahvakomissari asetäitja kaadrite alal;
- riikliku julgeoleku kapten Elmar Paju 1941, Eesti NSV Siseasjade rahvakomissari abi mitte-operatiivosakondade alal.
- riikliku julgeoleku major/kindralmajor, Aleksander Resev, Eesti NSV siseasjade rahvakomissar 20. mai 1944-1951. Rahvakomissari otsese juhtimise all ja vastutusalaks olid: Sekretariaat; rahandusosakond; Laste kodutuse ja hulkurluse vastu võitlemise jaoskond (OБДББ); Maanteede ja teekatteta teede valitsus (УШОСДОР); Kõrgsagedusside;
- Rahvakomissari asetäitja operatiivalal, riikliku julgeoleku alampolkovnik Viktor Kisseljov (КИСЕЛЕВ Виктор Павлович). Rahvakomissari asetäitja vastutusaladeks olid: Banditismivastase võitluse osakond; 1. Spetsiaalosakond (kartoteek); Vanglaosakond; Arhiiviosakond; Kohaliku õhukaitse osakond; Operatiivosakond; Operatiivraadioside jaoskond (14. veebruar 1944 – 3. juuni 1946);
- Rahvakomissari asetäitja kaadrite alal, riikliku julgeoleku alampolkovnik Aleksandr Ivanov ( – 1946. jaanuar). Rahvakomissari asetäitja vastutusaladeks olid: Kaadriosakond; Sõjavangide ja interneeritute osakond; SARKi Erilaagrid; SARKi Koolid; evakuatsiooni ja reevakuatsioonialane töö
- Rahvakomissari asetäitja kaadrite alal, alampolkovnik Aleksandr Smirnov (ИВАНОВ Александр Георгиевич) (1946. jaanuar –).
- Rahvakomissari asetäitja ja Eesti NSV Siseasjade Rahvakomissariaadi Miilitsavalitsuse ülem, miilitsapolkovnik Arved Kalvo. Rahvakomissari asetäitja vastutusaladeks olid: ENSV SARKi Miilitsavalitsus ja NSV Liidu SARKile alluv raudteemiilits Eesti Raudteel;
- Rahvakomissari asetäitja mitte-operatiivalal, riikliku julgeoleku alampolkovnik Nikolai Gratšjov. Rahvakomissari asetäitja vastutusaladeks olid: Tuletõrjeosakond, Paranduslike tööde kolooniate osakond; Majandusosakond; Sanitaarosakond; Ehitusosakond; SARKi Objektide teenindamise kohaliku õhutõrje osakonna staap; Erivarustusvõrgustik[6]
1946–1951
- Eesti NSV siseminister kindralmajor, Aleksander Resev, 19. märts 1946 – 27. veebruar 1951
- polkovnik Aleksei Barannikov, 1946/1947 – , Eesti NSV SM asetäitja operatiivtöö alal
- Nikolai Santšuk, 18. november 1947 – 23. aprill 1948, Eesti NSV SM asetäitja mitteoperatiivtöö alal
- Nikolai Santšuk, 23. aprill 1948 – 11. jaanuar 1950, Eesti NSV SM asetäitja ja parandusliku töö kolooniate ülem
- Aleksei Smirnov Nikolai p 15. jaanuar 1945 – 1. veebruar 1950, Eesti NSV SM asetäitja kaadrite alal
- Vassili Sevtšenko Fjodori p. 29. detsember 1950–,[7] Eesti NSV SM asetäitja (endine Dalstroi Poliitvalitsuse ülem);
- 1949. aasta oktoobris viidi miilits SM alluvusest Eesti NSV RJM alluvusse, kuni 1953. aast amärtsini. SM asetäitja ametikoht miilitsa alal SM puudus. Ametikoht (siseministri asetäitja ja Miilitsavalituse ülem) SM taastati 1953. aasta märtsis.
1951–1953
- Eesti NSV siseminister, kindralmajor Johan Lombak 27. veebruar 1951 – 30. aprill 1953
- Vassili Sevtšenko Fjodori p. 1. jaanuar 1952 – 5. juuni 1962, Eesti NSV SM asetäitja;
1953
- Eesti NSV siseminister, riikliku julgeoleku polkovnik Valentin Moskalenko 16. märts[8] 1953 – 23. mai 1953, Eesti NSV Riikliku Julgeoleku Ministeeriumi julgeolekuministri ametikohalt;
- polkovnik Aleksandr Tšernov (ЧЕРНОВ Александр Васильевич) 23. märts 1953 – 23. mai 1953, Eesti NSV SM asetäitja;
- polkovnik Aleksei Gavrilov 6. aprill 1953 – 23. mai 1953, Eesti NSV SM asetäitja;
- polkovnik I. Ivanov, Eesti NSV SM asetäitja kaadrite alal ja Eesti NSV SM kaadrite osakonna ülem;
- Vassili Sevtšenko Fjodori p. 1. jaanuar 1952 – 5. juuni 1962, Eesti NSV SM asetäitja;
- Eesti NSV siseminister, riikliku julgeoleku alampolkovnik Mihhail Krassman, 29. mai 1953 – 5. september 1953
- polkovnik Julius Klausepp, 23. mai 1953 – 12. juuli 1954, Eesti NSV SM asetäitja;
- alampolkovnik Eduard Neelus, 23. mai 1953 –, Eesti NSV SM asetäitja;
- Aleksander Naruson, 23. mai 1953 –, Eesti NSV SM asetäitja kaadrite alal;
- August Pork mai, 1953 – 1959, Eesti NSV SM asetäitja ja Miilitsavalitsuse ülem
- Vassili Sevtšenko Fjodori p. 1. jaanuar 1952 – 5. juuni 1962, Eesti NSV SM asetäitja;
1953–1959
- Eesti NSV siseminister, kindralmajor Johan Lombak, 5. september 1953 – 26. september 1959
- Ivan Karpov Prokofi p., 1. veebruar 1954 – 4. mai 1954, Eesti NSV SM asetäitja;
- August Pork, mai, 1953 – 1959, Eesti NSV SM asetäitja ja Miilitsavalitsuse ülem
- Vassili Sevtšenko Fjodori p. 1. jaanuar 1952 – 5. juuni 1962, Eesti NSV SM asetäitja;
1959–1961
- Eesti NSV siseminister August Pork, 26. september 1959 – 19. juuni 1961
- Vassili Sevtšenko Fjodori p. 1. jaanuar 1952 – 5. juuni 1962, Eesti NSV SM asetäitja;
- Edmund Näär Martin p., 1960–1969, Eesti NSV SM asetäitja;
1961–1962
- Eesti NSV siseminister Valter Ani, 19. juuni 1961 – 9. november 1962
- Vassili Sevtšenko Fjodori p. 1. jaanuar 1952 – 5. juuni 1962, Eesti NSV SM asetäitja;
- Edmund Näär Martin p., 1960–1969, Eesti NSV SM asetäitja;
- Pavel Anissimov, 1961–1962, Eesti NSV SM asetäitja;
1962–1968
- Eesti NSV Ühiskondliku Korra Kaitse minister, Valter Ani 9. november 1962 – 4. detsember 1968
- Pavel Anissimov, 1962–1967, Eesti NSV ühiskondliku korra kaitse ministri esimene asetäitja
- Aleksander Martin, Eesti NSV ÜKKM asetäitja (1969–);
- Alfred Mõttus Jaani p., Eesti NSV ÜKKM asetäitja
- Edmund Näär Martin p., 1960–1969, Eesti NSV ÜKKM asetäitja;
1968–1979
- Eesti NSV siseminister Valter Ani 4. detsember 1968 – 27. märts 1979
- Edmund Näär Martin p., 1969 – 31. oktoober 1973, Eesti NSV SM 1. asetäitja;
- Aleksander Martin Mihhail p., 1973–1980[9], Eesti NSV SM 1. asetäitja;
- Aleksander Kikas Augusti p., 3. juuli 1973 –, Eesti NSV SM asetäitja, MV ülem;
- Jevgeni Volkov Jefim p., 15. august 1973 –, Eesti NSV SM asetäitja
1979–1990
- Eesti NSV siseminister Marko Tibar 27. märts 1979 – 17. aprill 1990
- Vitali Jepifanov, Eesti NSV SM asetäitja.
- Viljam Lembinen, Eesti NSV SM asetäitja kaadrite alal
- Arved Jaska, ENSV SM asetäitja
1990 - Olev Laanjärv, ENSV siseminister
Vabariigi Presidendi käskkiri nr 58. Riigi Teataja nr 54, art 495, 26.06.1940, lk 889.
ENSV Rahvakomissaride Nõukogu korraldus. ENSV Teataja nr 1, art 9, 29.08.1940, lk 8.
Eesti NSV SARKi kk. nr. 03-06.02.1945
NSV Liidu SM kk № 1800- 29.12.1950