Arheoloogia ehk muinasteadus on ajalooteaduse haru, mis käsitleb aineliste ajalooallikate ehk muististe põhjal ühiskonna minevikku[1].
![]() | See artikkel vajab toimetamist. (Oktoober 2012) |
![](http://upload.wikimedia.org/wikipedia/commons/thumb/8/84/Satricum_1983_-_votiefdepot.jpg/640px-Satricum_1983_-_votiefdepot.jpg)
![](http://upload.wikimedia.org/wikipedia/commons/thumb/e/ea/Laevavrakk_%22Aid%22.png/320px-Laevavrakk_%22Aid%22.png)
Muistised on rajatiste, eriti hoonete jäänused, esemelised leiud ja muu väljakaevamistel saadud materjal, välja arvatud kirjalikud allikad, mis kuuluvad filoloogia, epigraafika ja numismaatika valdkonda[1].
Muistiseid õpitakse tundma arheoloogilistel väljakaevamistel. Selleks eemaldatakse muistiselt pinnasekiht ja uuritakse üksikasjalikult läbi kultuurkiht. Muististe laadi ja leviku järgi selgitatakse asjaomase ajajärgu majanduse ja kultuuri iseloomulikud jooned.
Eriti tähtis on arheoloogia esiajaloo uurimises.
Arheoloogiaga tegelevat inimest nimetatakse arheoloogiks.
Sõna "arheoloogia" tähistas algselt, näiteks Thukydidesel, minevikuõpetust[1].
Eestis on arheoloogiapärandi kaitse reguleeritud Muinsuskaitseseadusega[2]. 2022. aasta seisuga oli kaitse alla võetud 6716 arheoloogiamälestist[3].
![](http://upload.wikimedia.org/wikipedia/commons/thumb/2/2d/Lootsi_8%2C_R68.4_karv2.1_200x.jpg/640px-Lootsi_8%2C_R68.4_karv2.1_200x.jpg)
Ajalugu
![Thumb](http://upload.wikimedia.org/wikipedia/commons/thumb/4/40/PIPE_%28SMOKING%29_%28FindID_713824%29.jpg/640px-PIPE_%28SMOKING%29_%28FindID_713824%29.jpg)
Arheoloogia alged ulatuvad renessansiaega, kui uuriti Vana-Roomast ja Itaaliast pärit muistiseid[1]. Arheoloogia kui teadus tekkis alles 19. sajandil; tollal jaotati muinasaeg kivi-, pronksi- ja rauaajaks.
Tänapäeva arheoloogia alguseks loetakse Trooja linna väljakaevamisi Heinrich Schliemann ja Frank Calverti juhtimisel 1871. aastast alates.
![Thumb](http://upload.wikimedia.org/wikipedia/commons/thumb/9/9b/Cranberry_or_the_devil%3F.jpg/640px-Cranberry_or_the_devil%3F.jpg)
Pilte
- 13. saj tugimüür, Nieuwezijds Kolk Amsterdamis
- Kultuurikihid Augsburgis
- Inkade kultuurist
- Kromanjoonlase levik ligikaudu 30 tuhat aastat tagasi
- Lihvimissooned Prantsusmaal
- Lihvimissooned Hajdebys Gotlandil
- Teodoliidi kasutamine Pompeis Itaalias
- Sutton Hoo leiukoha laeva koopia
Vaata ka
Viited
Kirjandus
Välislingid
Wikiwand in your browser!
Seamless Wikipedia browsing. On steroids.
Every time you click a link to Wikipedia, Wiktionary or Wikiquote in your browser's search results, it will show the modern Wikiwand interface.
Wikiwand extension is a five stars, simple, with minimum permission required to keep your browsing private, safe and transparent.