kopec v Brně From Wikipedia, the free encyclopedia
Žlutý kopec (332 m n. m., německy Gelber Berg) je jedno z návrší v centrální kotlině města Brna, jihozápadně až jižně od sousední Kraví hory a západně od historického jádra a hradu Špilberk. Ze západu a jihu je obtékán řekou Svratkou, do jejíhož údolí klesá na západě velmi prudce. Zvedá se severně nad brněnským výstavištěm a v nejvyšším bodě dosahuje výšky 332 m nad mořem.[1] Leží v celku Bobravská vrchovina na okraji České vysočiny, téměř na hranici s Vněkarpatskými sníženinami.
Žlutý kopec | |
---|---|
Zástavba Masarykovy čtvrti na Žlutém kopci | |
Vrchol | 332 m n. m. |
Poloha | |
Stát | Česko |
Pohoří | Bobravská vrchovina |
Souřadnice | 49°12′5″ s. š., 16°34′29″ v. d. |
![]() ![]() Žlutý kopec | |
![]() | |
Některá data mohou pocházet z datové položky. |
V historických záznamech z 14. a 15. století je za Švábkou zmiňována vinice Somerberg či Summerberch (tedy Sommerberg), nejspíše na dnešním Žlutém kopci. Berní kniha roku 1355 zmiňuje vinici zvanou Santperch.[2] V prvním vojenském mapování je kopec pojmenován podobně Sandberg (Písečný vrch)[3] Kopec byl také nazýván etymologicky nevysvětleným názvem Urnberg, přičemž vinice s názvem Uhrnperg je doložena roku 1624,[4][5] v roce 1343 je však zmiňována vinice Murrnperch nacházející se za Švábkou.[2][5] Dále je název Urnberg doložen na mapě z roku 1835[6] a i na první katastrální mapě.[7] Tímto názvem byla nazvána ulice Pod kraví horou (Urnbergasse) a Tomešova,[4][8] lze se však setkat i s případy, kdy je kopec označován jako Kraví hora.[9] Na název Kraví hora lze též narazit ve vojenských topografických mapách z druhé poloviny 20. století[10] a na státních mapách z téhož období.[11] V současnosti (2023) je však vrchol kopce oficiálně nepojmenován.[1]
Názvem Gelber Berg, tedy Žlutý kopec, je na mapách pojmenováno místo ležící od vrcholu kopce cca 1,1 km jihovýchodně (poblíž onkologického ústavu) a polní tratě pod tímto místem jako Sandbergen a Streitberg.[12][13] Na vrcholu je viditelný skalní útvar zvaný Helgoland.[14][15] Pojmenování Žlutý kopec je nejspíše staršího data,[16] snad podle barvy, jelikož v tiscích z druhé poloviny 19. století je používáno spíše popisné označení „gelber Berg“.[17][18]
Na Žlutém kopci se nacházel kamenolom označený jako Spielberger steinbruch (Špilberský kamenolom) a pole.[19][20][21]
Vrchol kopce je složen z drobnozrnného až střednězrnného křemene a plagioklasu.[22]
Během obléhání Brna Švédy roku 1645 se na Kraví hoře a Žlutém kopci nacházely šance. Od roku 1655 stálo na obou kopcích několik pracháren (skladišť střeliva),[23][24][25] které byly zrušeny v roce 1896, na základě čehož mohl být zrušen i stavební zákaz v oblasti Žlutého kopce a Kraví hory.[26] U skály Helgoland slavili od konce 19. století někteří Němci letní slunovrat, při čemž pálili tzv. slunovratové ohně (Sonnwendfeuer).[27][28]
Mezi lety 1869 a 1920 byly na východním svahu Žlutého kopce, v blízkosti nynější Tvrdého ulice, vybudovány tři vodojemy, které sloužily do roku 1997.[29]
Naprostá většina Žlutého kopce je zastavěná, a to hodnotnou vilovou nebo (výjimečně) nízkou bytovou zástavbou zvanou Masarykova čtvrť. Lokalita je díky svému urbanismu, klidu a zároveň blízkosti centra města považována za jednu z nejlepších adres v Brně.[30] Administrativně náleží do městské části Brno-střed, katastrální území Stránice, obklopené po úbočích k. ú. Staré Brno, Pisárky, Žabovřesky a Veveří.
V běžném pojetí se jako Žlutý kopec chápe především jihovýchodní hrana celého masivu, v okolí Vaňkova náměstí a Masarykova onkologického ústavu, lidově zvaného „Žluťák“. V tomto prostoru se nachází také významný krajinný prvek, rozsáhlý skalní výchoz zvaný Helgoland.[31] Na nejvyšším bodě masivu na opačném, severozápadním konci, je umístěno Biskupské gymnázium Brno. Západně až severně od něj navazuje lesopark Wilsonův les.
Žlutý kopec je dostupný po ulici Lipová z pisárecké strany nebo po ulici Tvrdého ze směru od centra. Zajíždějí sem trolejbusové linky 35, 38 a 39, noční autobusová linka N95 a po severním úbočí vede tramvajová linka 4 a noční autobusová linka N89. Turistické značené trasy tudy nevedou.
Básník Petr Bezruč, dlouhodobě působící v Brně, zmínil Žlutý vrch ve svých básních „Stužkonoska modrá“ a „Labutinka“.[32]
Seamless Wikipedia browsing. On steroids.
Every time you click a link to Wikipedia, Wiktionary or Wikiquote in your browser's search results, it will show the modern Wikiwand interface.
Wikiwand extension is a five stars, simple, with minimum permission required to keep your browsing private, safe and transparent.