Darmstadt je německé město, které se nachází na jihu německé spolkové země Hesensko. Je to sídlo ředitelství vládního obvodu Darmstadt a okresu Darmstadt-Dieburg. Město leží v oblasti řek Rýn a Mohan a tvoří jeden z devíti městských okresů (Kreisfreie Stadt) Hesenska.
Darmstadt | |
---|---|
![]() Letecký snímek města z roku 2003 | |
Poloha | |
Souřadnice | 49°52′ s. š., 8°39′ v. d. |
Nadmořská výška | 144 m n. m. |
Časové pásmo | UTC+01:00 (standardní čas) UTC+02:00 (letní čas) |
Stát | ![]() |
Spolková země | Hesensko |
Vládní obvod | Darmstadt |
Administrativní dělení | 9 městských částí |
![]() | |
Rozloha a obyvatelstvo | |
Rozloha | 122,11 km² |
Počet obyvatel | 162 243 (2022)[1] |
Hustota zalidnění | 1 328,7 obyv./km² |
Správa | |
Starosta | Jochen Partsch (Bündnis 90/Die Grünen) |
Vznik | 1330 |
Oficiální web | www |
Adresa obecního úřadu | Luisenplatz 5 64283 Darmstadt |
Telefonní předvolba | 06151 (Wixhausen 06150) |
PSČ | 64283–64297 (staré: 6100) |
Označení vozidel | DA |
![]() | |
Některá data mohou pocházet z datové položky. |
Žije zde přibližně 162 tisíc[1] obyvatel. Darmstadt je po Frankfurtu nad Mohanem, Wiesbadenu a Kasselu čtvrté největší město Hesenska. Velká města v okolí Darmstadtu jsou již zmíněný Frankfurt nad Mohanem přibližně 30 km severně a Mannheim cca 45 km jižně.
V roce 1997 byl Darmstadtu Ministerstvem vnitra Hesenska propůjčen titul vědeckého města (Wissenschaftsstadt). Příčinou bylo založení Technické univerzity (v roce 1877) a dvou vysokých škol (Fachhochschule) s přibližně 30 000 studenty a rovněž přítomnost mnoha výzkumných institucí, např. Evropského střediska vesmírných operací, Společnosti pro výzkum těžkých iontů (Gesellschaft für Schwerionenforschung – GSI), atd.
Pověst Darmstadtu jako centra secese sahá do roku 1899, kdy velkovévoda Ernst Ludwig zřídil kolonii umělců na Mathildenhöhe (od roku 2021 součást světového kulturního dědictví UNESCO).
Město je poprvé zmíněno v 11. století jako „Darmundestat“. Městská práva mu přiznal císař Ludvík IV. Bavor v roce 1330. Město náleželo hrabatům von Katzenelnbogen. Když rod v roce 1479 vymřel, přešlo do rukou hesensko-darmstadtských lankrabat (1567–1918).
Město na počátku 18. století přestavěl v barokním stylu francouzský architekt Louis Remy de la Fosse (1659–1726) pro Arnošta Ludvíka Hesensko-Darmstadtského (vládl v letech 1678–1739). Přestavěl rezidenční zámek a mimo jiné vznikla v letech (1719–1721 i půvabná Oranžerie.
Ke konci 18. století žilo ve městě na 9 000 obyvatel, během 19. století jejich počet vzrostl z 10 000 na 72 000.
V průběhu 2. světové války bylo město zničeno. První alianční kobercový nálet ho zasáhl 30. června 1940, centrum města bylo téměř úplně zničeno kobercovým náletem z 11. září 1944. V důsledku náletů zahynulo 11 000 – 12 500 obyvatel.
V současnosti je Darmstadt významným vědeckým centrem díky Technické univerzitě (TUD).
Původ slova Darmstadt je nejasný. Nejstarší zmínka o osídlení pod názvem Darmundestat pochází z 11. století, několik staletí poté, co bylo osídlení založeno. Vysvětlení původu jména se velmi liší. Místní tisk upřednostňuje vysvětlení, že Darmstadt zpočátku patřil Darimundu. Další odvození je od slova darre označujícím bránu nebo překážku a slova mund znamenajícím ochranu.
Třetí pokus o vysvětlení zkouší původce jména identifikovat s Darmbachem. Darmstadt by byl buďto odvozen od města na horském potoku (die Stadt am Wildbach) Dam-unda-stat nebo od města na bažinatém potoku (die Stadt am Moorbach) Darm-unda-stat.
Všechna vysvětlení mají přednosti i slabiny. Použití neznámého šlechtice Darimunda by například vedlo k jednotnému modelu, kterým by se dalo vysvětlit založení osídlení Bessungen (dříve Bezcingon). To pochází přibližně ze stejné doby a mohlo být založeno lidmi, kteří následovali šlechtice Bezza.
Pro odvození od Darmbachu hovoří například volba názvu nedaleko ležícího města Frankfurt nad Mohanem. Jednoznačně proti svědčí fakt, že označení Darmbach pochází pravděpodobně ze 17. nebo z 18. století.
Darmstadt je tvořen z devíti městských částí. Statisticky je rozdělen do oblastí (Statistische Bezirke), které jsou označeny čísly. Pět městských částí se počítá k vnitřnímu městu (oblasti 100 až 500) a čtyři k vnějšímu (oblasti 600 až 900). Městské části jsou následující:
Číslo | Název | Počet obyvatel 1 | Poznámka |
---|---|---|---|
100 | Darmstadt-Mitte | 16.626 | mimo jiné se Stadtzentrum a Eichbergviertel |
200 | Darmstadt-Nord | 27.713 | mimo jiné s Johannes-, Martinsviertel a Waldkolonie |
300 | Darmstadt-Ost | 12.768 | mimo jiné s Mathildenhöhe a Woogsviertel |
400 | Bessungen | 12.680 | začleněno 1. dubna 1888 |
500 | Darmstadt-West | 14.631 | mimo jiné s Heimstättensiedlung a Europaviertel |
600 | Arheilgen | 16.468 | začleněno 1. dubna 1937 ² |
700 | Eberstadt | 21.734 | začleněno 1. dubna 1937 ² |
800 | Wixhausen | 5.733 | začleněno 1. dubna 1977 |
900 | Kranichstein | 10.750 | — |
¹ Stav: 31. prosince 2005
² Díky začlenění Arheilgen a Eberstadt 1. dubna 1937 patří Darmstadt mezi velkoměsta.
|
|
|
|
Výsledek sčítání lidu barevně podložen
Podíl cizinců je 16,6 % (stav 2007)
Od roku 1946 se zde konají Kursy nové hudby, které měly zásadní vliv na vývoj poválečné avantgardy. Zúčastnili se jich mj. Edgar Varèse, Pierre Boulez, Bruno Maderna, Karlheinz Stockhausen a jiní vrcholní představitelé soudobé hudby.