město v okrese Pelhřimov v Kraji Vysočina From Wikipedia, the free encyclopedia
Počátky (německy Potschatek) jsou město rozkládající se po obou stranách historické česko-moravské zemské hranice, v okrese Pelhřimov v Kraji Vysočina. Žije zde přibližně 2 500[1] obyvatel. Historické jádro města bylo vyhlášeno městskou památkovou zónou.[4]
Počátky | |
---|---|
![]() Kostel sv. Jana Křtitele v Počátkách | |
![]() ![]() | |
znakvlajka | |
Lokalita | |
Status | město |
Pověřená obec | Počátky |
Obec s rozšířenou působností | Pelhřimov (správní obvod) |
Okres | Pelhřimov |
Kraj | Vysočina |
Historická země | Čechy + Morava |
Stát | ![]() |
Zeměpisné souřadnice | 49°15′37″ s. š., 15°14′25″ v. d. |
Základní informace | |
Počet obyvatel | 2 500 (2024)[1] |
Rozloha | 30,84 km²[2] |
Nadmořská výška | 620 m n. m. |
PSČ | 394 64 |
Počet domů | 772 (2021)[3] |
Počet částí obce | 6 |
Počet k. ú. | 6 |
Počet ZSJ | 6 |
Kontakt | |
Adresa městského úřadu | Palackého nám. 1 394 64 Počátky mesto.pocatky@cmail.cz |
Starosta | Karel Štefl |
Oficiální web: www | |
![]() ![]() Počátky | |
Další údaje | |
Kód obce | 548561 |
Geodata (OSM) | OSM, WMF |
![]() | |
![]() Některá data mohou pocházet z datové položky. |
V katastru obce byl nalezen stříbrný denár Marka Aurelia. V okolí také procházela Želivská cesta, která vedla okolo nedalekého Strážného kopce (spojovala Želivský klášter s Rakouskem) a byla zmiňovaná prvně roku 1178.[5]
Ve 13. století vlastnili území dnešních Počátek Vítkovci, jejichž území začínalo pod vrchem Lísek. Po rozdělení pohraničního hvozdu, zvaného „Knížectví“, začali pod Lískem budovat osady; bylo to na počátku Čech, ale i na počátku vod, neboť se zde nachází i rozvodí mezi Severním a Černým mořem. A na počátku osídlování byly zajisté i Počátky: odtud si lze vysvětlit i jejich jméno. Ve starých listinách a mapách se objevuje jméno Počzaken, Potschaken, Počzatek, Potschatek.
K roku 1273 je uváděn plebán Předboř,[6] takže touto dobou zde již stál kostel.[7] První písemná zmínka o obci (původně trhové) pochází z konce 13. století (qui apud Pochatek, in domini ducis Austrie[8]). Tato zmínka je v listáři Tobiáše z Bechyně, v němž se Počátky udávají mezi místy, která byla zpustošena v bojích mezi králem Václavem II. a přívrženci Záviše z Falkenštejna z rodu Vítkovců. Některé prameny zase udávají, že Počátky náležely rodu Benešoviců, když roku 1303 věnuje Vítek ze Švábenic Počátky své ženě Brechtě (neboli Perchtě z Krumlova, později z Kralovan, pravděpodobně sestry Záviše z Falkenštejna) za Moravany u Brna (svědčí Dobeš z Bechyně a Vítkovci Jindřich z Rožmberka a Oldřich z Hradce, zmíněn Vítek z Loučky[9]). Z roku 1354[10] či 1359 pochází nejstarší zmínka o farním kostele v Počátkách, v té době zde byl v pořadí 20. farářem Mikuláš, pocházející z Dačic („Nicolaus presbyter de Daczicz“).[11]
Roku 1368 daroval Karel IV. Počátky nejvyššímu purkrabímu – hraběti Janu z Hardeku a roku 1389 jej koupili páni z Hradce. Téhož roku město obdrželo jako poddanské město znak své vrchnosti, pánů z Hradce, zlatou pětilistou růži v modrém poli. Jméno města se pluralizuje od roku 1654 (Pocziatky). Značí tedy pomnožné číslo (podobně jako například označení Čechy), protože se jedná o tu oblast, ve které jsou počátky toků (podobně Roztoky). Roku 1698 obdržely Počátky polepšený městský znak, který spojil znak pánů z Hradce se znakem Šternberským. Nový znak je gotický štít modré barvy, uprostřed rozštěpený zlatým prutem. V pravém poli je osmicípá zlatá hvězda šternberská a zlatá písmena A. W. (tj. Adolf Wratislav – tehdejší majitel města); v levém poli je zlatá pětilistá růže rodu hradeckého a písmeny A. L. (Anna Lucie – rozená Slavatová, dostala Počátky jako věno, manželka Adolfa Wratislava). Štít je ozdoben hraběcí korunou, již drží dva vzlétající andělé. Od 1. února 1994 obec užívá vlajku založenou na motivech znaku.[12]
Počátky byly město poddanské čili feudální neboli šosovní, tedy pod ochranou. Vrchnost jim byla pánem, dosazovala jim správu, brala od města platy (daně), ochraňovala měšťany a jejich řemesla a udělovala jim práva. Roku 1850 zde byl zřízen okresní soud a soudcem byl jmenován František Sedláček, otec historika Augusta Sedláčka, který zde chodil do školy (od 1850 zřízené v čp. 22). Dne 1. ledna 1884 odevzdána nemocnice plně svému úkolu, když byla vyhlášena za všeobecnou veřejnou nemocnici výnosem min. vnitra.[zdroj?]
Město je rozčleněno na 6 katastrálních území (zároveň části a ZSJ), jimiž jsou:
Jižně od vlastního města prochází hranice mezi Čechami a Moravou. K Čechám patří Heřmaneč, Léskovec a Počátky s výjimkou zemědělsko-lesních pozemků na jihu, na Moravě leží Prostý, Vesce a většina Horní Vilímče.[zdroj?]
V letech 1961–1991 k městu patřil i Stojčín a od 1. dubna 1976 do 31. prosince 1991 také Polesí.[14]
Podél silnice z Počátek do Kališť je vysázena nejdelší modřínová alej v Česku. Byla založena na počátku 20. století a čítá 280 stromů.[23]
Seamless Wikipedia browsing. On steroids.
Every time you click a link to Wikipedia, Wiktionary or Wikiquote in your browser's search results, it will show the modern Wikiwand interface.
Wikiwand extension is a five stars, simple, with minimum permission required to keep your browsing private, safe and transparent.