Včelařství je jeden z nejstarších oborů lidské činnosti. Předmětem je chov včely medonosné. Výstupními produkty jsou med, vosk, propolis, perga, rouskový pyl, mateří kašička a včelí jed. Významným výstupem včelařské činnosti je též opylení rostlin. Včelaření se v Česku věnují z velké části malovčelaři ze záliby. Včelařství je však také profesionálním oborem realizovaným na včelích farmách.
Melecitózní med (známý jako cementový med) je speciální druh medu, který zkrystalizuje už v plástech. Tento typ medu obsahuje melecitózu, což je trisacharid složený ze dvou molekul glukózy a jedné molekuly fruktózy. Melecitóza se objevuje nejčastěji koncem léta, kdy včely nanosí do úlu medovici bohatou na melecitózu. Nejčastějšími zdroji melecitózy jsou medovice ze smrku a modřínu. Předem nelze přesně předpovědět, kde se melecitóza vyskytne, v jakém množství a jestli vůbec.
Šílený med (angl. mad honey) je speciální druh medu s omamnými účinky, který obsahuje neurotoxin grayanotoxin a má silně halucinogenní účinky. Je tmavě načervenalý a vzniká z nektaru a pylu rostlin rodu Rododendron (česky také pěnišník, azalka). Šílený med se získává především v Nepálu a Turecku, kde se používá jako tradiční medicína a rekreační droga.
Košnice je slaměný včelí úl, patří mezi nejstarší umělá a přenosná včelí obydlí. Při archeologických vykopávkách bylo prokázáno, že košnice existovaly již v 1. a 2. století.
Košnice jsou ve spodní části otevřené, jsou umístěny na pevné podložce, například na dřevěných deskách. Při přesunu je dno uzavřeno látkou nebo pytlem, který zajišťuje přívod vzduchu. Protože sláma je materiál citlivý na počasí a vlhkost, vyžadují košnice ochranu před srážkami. Tradičně jsou umístěny pod přístřeškem v tzv. včelím plotu.
O letním slunovratu je včelstvo na vrcholu svého rozvoje. Před tímto mezníkem začíná letní hlavní snůška, která je většinou vázána na kvetení lip a akátů. Po ukončení snůšky jsou včelstvu odebrány zásoby medu pro hlavní vytáčení. Včelstvo však nesmí být ponecháno bez zásob. Neprodleně se zahajuje tzv. krmení. V pravém slova smyslu jde o doplnění zásob na zimu.
Včelař krmítkem různého typu dodává do úlu 60% roztok řepného cukru nebo podobného krmiva. Včely roztok zpracovávají podobně jako nektar květů a ukládají do plástů jako zimní zásoby. Podle typu úlu a technologie včelaření se dodává 12–20 kg cukru na včelstvo.
Po zakrmení se doporučuje vložit do úlu odpařovač kyseliny mravenčí. Páry koncentrované kyseliny včelám neškodí, avšak negativně ovlivňují rozvoj kleštíka včelího. Po deseti dnech se odpařovač vyjímá a nasazuje se ještě jednou na konci srpna či začátkem září.
Vykazuje-li včelstvo přes léto zvýšený spad kleštíka na podložku úlu (10 za den a více), po odebrání zásob se do úlu vkládají pásky kontaktního léčiva GABON.
Zčlánků týkajících se obsahu portálu můžete na tento portál odkázat šablonou {{Portály|Včelařství}} umístěnou na konci článku těsně nad kategoriemi, resp. {{DEFAULTSORT:}}. Vpřípadě, že již článek odkazuje na jiný portál, přidejte odkaz abecedně do již vložené šablony {{Portály}}, vizte návod.