železniční linky v Česku From Wikipedia, the free encyclopedia
Dálkovou železniční osobní dopravu v České republice tvoří síť linek vlaků v kategorii R (rychlík) a Ex (expres) objednávaných a dotovaných ministerstvem dopravy. Dálková železniční doprava tvoří společně s regionální vlakovou a autobusovou dopravou a systémy MHD základní dopravní obslužnost České republiky. Rokem 2012 ministerstvo začalo podle harmonogramu vyhlašovat soutěže na provozování jednotlivých linek. Ministerstvo využívalo rozstřelů nabídek a přímá zadání dopravcům. Od prosince roku 2023 mají členské státy Evropské unie povinnost objednávané linky soutěžit[1]. Vybranému dopravci proplácí ministerstvo po dobu platnosti smlouvy ztrátu z provozu linky. Některé spoje mají výrazně odlišný příjem z jízdného, a tak se proplácené částky liší. Z důvodu konkurence a velké četnosti spojů byla z objednávky dálkové železniční dopravy vyjmuta linka Ex1 v úseku Praha – Ostrava[2]. Některé byly zase z důvodu nízké poptávky zrušeny. Expresní spoje provozují České dráhy pod označením InterCity a EuroCity při pokračování spoje do zahraničí[3].
Dálkovou dopravu tvoří kromě dotovaných spojů i spoje provozované na komerční riziko dopravců. Vlastní spoje vypravují České dráhy, Leo Express a RegioJet a to především na trati Praha – Brno – Rakousko / Slovensko a Praha – Ostrava – Polsko / Slovensko. Značení R pro číslování rychlíkových spojů využívají i některé kraje v provozování regionální železniční dopravy. Samostatná číslování je v systému Esko ve Středočeském kraji[4] a Praze, Esko v Moravskoslezském kraji a IDS JMK v Jihomoravském kraji.
Linka | Frekvence | Trasa | Dopravce | Výkon do roku | Poznámka |
---|---|---|---|---|---|
Ex1 | 120 minut | Praha – Bohumín / Návsí (– Polsko / Slovensko) | České dráhy | 2029[5] | Úsek Praha – Ostrava je provozován na komerční riziko dopravce |
Ex2 | 120 minut | Praha – Horní Lideč (– Slovensko) | České dráhy | 2028[6] | |
Ex3 | 60 minut | Praha – Břeclav (– Rakousko / Slovensko a Maďarsko) | České dráhy | 2029[5] | |
Ex4 | 120 minut | (Rakousko / Slovensko a Maďarsko –) Břeclav – Bohumín (– Polsko) | České dráhy | 2029[5] | |
Ex5 | 120 minut | Praha – Děčín (– Německo) | České dráhy | 2029[5] | |
Ex6 | 60 minut | Praha – Plzeň – Domažlice (– Německo) / Cheb | České dráhy | 2024[5] | Probíhá soutěž o dopravce od 12/2027 do 12/2042[7] |
Ex7 | 120 minut | Praha – České Budějovice – Český Krumlov / Rybník (– Rakousko) | České dráhy | 2025[5] | České Budějovice – Rybník takt 4 hodiny |
R8 | 60 minut | Brno – Bohumín | RegioJet | 2027[8] | |
R9 | 60 minut | Praha – Havlíčkův Brod – Brno / Jihlava | České dráhy | 2026[9] | Od 12/2026 do 12/2041 dopravce RegioJet[10] |
R10 | 60 minut | Praha – Hradec Králové – Trutnov | České dráhy | 2030[11] | |
R11A | 120 minut | České Budějovice – Plzeň | České dráhy | 2025[5] | Od 12/2025 jako linka R31[12] |
R11B | 120 minut | České Budějovice – Brno | České dráhy | 2026[5] | |
R12 | 120 minut | Brno – Šumperk | České dráhy | 2027[5] | Přímé vozy Brno – Jeseník pod objednávkou Olomouckého kraje |
R13 | 120 minut | Brno – Břeclav – Olomouc | České dráhy | 2025[13] | Posilové spoje v pracovní dny v úseku Brno – Břeclav – Staré Město u Uh. Hrad. zhušťující frekvenci na 60 minut objedává JMK. V úseku Staré Město u Uh. Hrad. - Olomouc hl.n. zřízeny přípoje. |
R14A | 120 minut | Pardubice – Liberec | ARRIVA vlaky | 2027[14] | |
R14B | 120 minut | Ústí nad Labem – Liberec | ARRIVA vlaky | 2027[14] | |
R15 | 120 minut | Praha – Cheb | České dráhy | 2029[5] | |
R16 | 60 minut | Praha – Klatovy | České dráhy | 2024[5] | Některé spoje pokračují v úseku Klatovy – Železná Ruda-Alžbětín pod objednávkou Plzeňského kraje. Probíhá soutěž o dopravce od 12/2027 do 12/2042[7] |
R17 | 60 minut | Praha – Veselí nad Lužnicí – České Budějovice / České Velenice (– Rakousko) | České dráhy | 2025[5] | |
R18 | 120 minut | Praha – Luhačovice / Veselí nad Moravou / Zlín | České dráhy | 2028[6] | |
R19 | 120 minut | Praha – Brno | České dráhy | 2029[5] | |
R20 | 60 minut | Praha – Děčín | České dráhy | 2029[5] | |
R21 | 120 minut | Praha – Turnov – Tanvald | ARRIVA vlaky | 2027[14] | |
R22 | 120 minut | Kolín – Nový Bor | ARRIVA vlaky | 2027[14] | Některé spoje pokračují v úseku Nový Bor – Šluknov pod objednávkou Libereckého kraje |
R23 | 120 minut | Kolín – Ústí nad Labem | RegioJet | 2029[15] | |
R24 | 120 minut | Praha – Rakovník | ARRIVA vlaky | 2027[14] | |
R25 | 120 minut | Plzeň – Most | GW Train Regio | 2026[16] | |
R26 | 120 minut | Praha – Písek – České Budějovice | ARRIVA vlaky | 2027[17] | |
R27 | 120 minut | Ostrava – Olomouc | České dráhy | 2027[17] | 1 pár spojů pokračuje z Krnova do Lipové-Lázní jako spěšný vlak pod objednávkou Moravskoslezského a Olomouckého kraje |
R29 | 240 minut | Cheb (– Německo) | České dráhy | ||
Ex32 | 240 minut | Praha – Lichkov (– Polsko) | České dráhy | 2034[18] | Nová linka od 12/2024 |
Ex36 | 120 minut | Praha – Plzeň – Domažlice (– Německo) | Soutěží se | 2042[19] | Vyjmutí linky ze souboru Ex6 od 12/2027. Probíhá soutěž o dopravce. |
Linka | Frekvence | Trasa | Dopravce | Výkon do roku | Poznámka |
---|---|---|---|---|---|
R41 | Jednotlivé spoje | Praha – Kutná Hora | České dráhy | 2029[20] | V provozu ve všední dny |
R43 | Jednotlivé spoje | Praha – Mladá Boleslav | České dráhy | 2025[20] | V provozu ve všední dny |
R44 | Jednotlivé spoje | Praha – Kralupy nad Vltavou | České dráhy | 2029[20] | V provozu ve všední dny |
R45 | 60 minut | Praha – Kladno | České dráhy | 2025[20] | |
R49 | Jednotlivé spoje | Praha – Tábor | České dráhy | 2029[20] | |
R50 | 120 minut | Brno – Břeclav (– letiště Vídeň) | Gepard express, RegioJet | ||
R54 | Jednotlivé spoje | Brno – Náměšť nad Oslavou | České dráhy | V provozu ve všední dny | |
R56 | 120 minut | Brno – Veselí nad Moravou – Staré město | České dráhy | 2033[21] | |
R60 | Jednotlivé spoje | Ostrava – Návsí | Regiojet | Přes Havířov | |
R61 | 60 minut | Opava – Třinec | České dráhy | 2025[22] | |
R62 | 120 minut | Ostrava – Návsí | České dráhy | Přes Bohumín |
Linka | Frekvence | Trasa | Dopravce | Poznámka |
---|---|---|---|---|
SC Pendolino/IC Ostravan/IC Opavan | 120 minut | Praha – Ostrava – Bohumín/Opava/Košice | České dráhy | |
Leo Express | 120 minut | Praha – Návsí (– Slovensko) | Leo Express | [23] |
Leo Express | Jednotlivé spoje | Praha – Bohumín (– Polsko) | Leo Express | [23] |
RegioJet | 60 až 120 minut | Praha – Návsí (– Slovensko) | Regiojet | [24] |
RegioJet | 60 až 120 minut | Praha – Břeclav (– Rakousko / Slovensko a Maďarsko) | Regiojet | [24] |
RegioJet | Jednotlivé spoje | Praha – Bohumín (– Polsko) | Regiojet | [24] |
Základem informací o železničních jízdních řádech byly od počátků železnice traťové jízdní řády, přičemž číslované traťové úseky byly jen výjimečně v krátkém úseku v souběhu a některé příměstské úseky byly vyčleněny do samostatných souhrnných jízdních řádů. V některých obdobích byly v knižním jízdním řádu obsaženy souhrnné jízdní řády dálkových vnitrostátních i mezinárodních relací: vnitrostátní trasy měly čísla tratí počínající 701 a mezinárodní 801. Například jízdní řády v letech 1994/1995, 1995/1996 a 1996/1997 obsahovaly tyto trasy (souhrnné jízdní řády) vnitrostátních dálkových vlaků, většinou s několika směrovými variantami spojů:
V jízdním řádu 1998/1999 se objevily nové traťové tabulky pro vnitrostátní dálkové spoje:
V období 1999/2000 bylo tras v knižním jízdním řádu o několik více:
V roce 2011 již knižní jízdní řád žádné speciální tabulky dálkových vnitrostátních tras neobsahoval.
Linkový systém dopravy se na železnici začal častěji prosazovat v souvislosti se systémem objednávání dotovaných spojů, budováním integrovaných dopravních systémů a zaváděním taktové dopravy. Počátkem linkového systému bylo očíslování linek příměstského provozu na hlavních tratích z Prahy v prosinci 2002 a tzv. městská linka ML z Prahy do Roztok, zřízená roku 2004. Od té doby se číslování linek objevilo i v dalších krajích či integrovaných dopravních systémech i u rychlíkových linek objednávaných ministerstvem dopravy.
Pro rychlíkové linky se objevovala označení vycházející z typu vlaku (např. EC1, Ex2, R30 a podobně). Očíslování rychlíkových linek označeními D01 až D24 se objevilo na kapesních jízdních řádech pro cestující vydaných v průběhu platnosti jízdního řádu 2010/2011.
V příloze smlouvy o závazku veřejné služby pro rok 2007 byly linky očíslovány takto:[25][26]
V příloze smlouvy o závazku veřejné služby pro rok 2008 byly linky očíslovány takto:[26][27]
Ústecký kraj na svém webu uváděl pro obdobní jízdního řádu 2007/2008 odlišné číslování rychlíkových linek na území kraje objednávaných ministerstvem dopravy:[28]
V roce 2017 se číslování rychlíkových linek ve smlouvách o závazku veřejné služby stabilizovalo takto:[26][29][30][31][32]
Číslování dálkových linek v kapesních jízdních řádech Českých drah pro období platnosti jízdních řádů 2010/2011, 2011/2012 a 2012/2013[33] (mapa[34]) je odlišné od číslování linek používaného v kontextu dopravního plánování a objednávky veřejné služby. Expresní segment dopravy je sloučen s rychlíkovým segmentem, který je doplněn o vybrané spěšné vlaky.
Podle § 5 zákona č. 194/2010 Sb. o veřejných službách, účinného od 1. července 2010, zpracovalo ministerstvo dopravy jako objednatel dálkové dopravy plán dopravní obsluhy území vlaky celostátní dopravy pro období pěti let od roku 2012 do roku 2016 s výhledem na další desetileté období.[35]
Ministerstvo dopravy, za něž jednal bezpečnostní odbor,[36] 14 měsíců odmítalo poskytnout i zveřejnit údaje o rozdělení státních dotací na jednotlivé rychlíkové linky[37] a pouze uvedlo, že dotace činí v průměru 120 Kč/vlakokm. Když společnost RegioJet požádala o poskytnutí těchto informací podle zákona o svobodném přístupu k informacím, nakonec ministr Pavel Dobeš začátkem prosince 2012[36] v rámci vyřizování rozkladu nařídil žádosti vyhovět (z čehož ze zákona plyne i povinnost, aby ministerstvo tyto informace do 14 dnů od poskytnutí samo zveřejnilo), přestože České dráhy to označily za porušování obchodního tajemství a narušení trhu a vyjádřily odhodlání se proti zveřejnění soudně bránit. Radim Jančura řekl, že žádné informace související s veřejnými prostředky nemohou být označeny jako obchodní tajemství a že transparentnost je o to důležitější u nevysoutěžených zakázek. Mluvčí ČD Petr Šťáhlavský také označil za zvýhodnění účastníka trhu, že ministerstvo údaje předalo pouze jednomu subjektu na trhu.[38] To označil Radim Jančura za nesmysl, protože informace by musel dostat každý, kdo by o ně požádal.[36] ČTK údaje zveřejnila 3. ledna 2013, RegioJet na tiskové konferenci 7. 1. 2013.[38][39][40]
České dráhy předtím v souvislosti s rychlíkovou linkou Ostrava – Opava – Krnov – Olomouc/Jeseník v souvislosti s probíhajícím výběrovým řízením na dopravce uváděly nepravdivou informaci, že na ni pobírají nižší dotaci, než s jakou cenou se dva dopravci do soutěže přihlásili. Radim Jančura na tiskové konferenci 7. ledna 2013 vyzval generálního ředitele ČD Petra Žaludu kvůli lži o výši dotací k rezignaci a kvůli tomu, že se za 5 let jeho působení výrazně zhoršilo hospodaření ČD. Žaluda se hájil tím, že se mu údajně povedlo ztrátovost trati snížit z 225 Kč/vlkm v roce 2010 na 159 Kč/vlkm v roce 2012 například propouštěním nadbytečných zaměstnanců a zvýšením počtu ujetých kilometrů. Odhad Radima Jančury, že se ztrátovost za tyto dva roky zásadně nezměnila, označil mluvčí ČD Petr Šťáhlavský za účelovou dezinformaci.[40]
Podle iDnes.cz zveřejněná data ukázala, že se České dráhy proti zveřejnění tolik bouřily nejspíše proto, že si s čísly za náklady zjevně kouzlí tak, jak se jim zrovna hodí zejména v boji s konkurencí. Mluvčí ČD Petr Šťáhlavský k tomu uvedl, že s ohledem na to, že jde o obchodní tajemství a strategické údaje ČD, nemůže je prezentovat ani nijak komentovat. Idnes.cz připomněl, že do soutěže na rychlíky Plzeň - Most a Pardubice - Liberec v roce 2005 se České dráhy za vedení Josefa Bazaly přihlásily s extrémně nízkou cenou za kilometr. Na trati Olomouc – Krnov – Ostrava ČD vykazovaly odpisy vlaků odpovídající 38 Kč/vlkm, což je více než celková dotace linky Plzeň – Most, kde jezdí většinou stejné typy vozů a tedy i výše odpisů by měla být obdobná. Podezřelé se iDnes.cz zdají i rozdíly v ceně lidské práce připadající na vlakokilometr.[41] Podle článku iDnes z dubna 2013 požaduje ministerstvo dopravy, konkrétně náměstek ministra dopravy a šéf řídícího výboru Českých drah Lukáš Hampl, od Českých drah vysvětlení, proč se mezi lety 2010 a 2011 změnily proč meziročně některé náklady a výnosy až o desítky procent. Jako příklad byla uvedena rychlíková linka Kolín – Rumburk, kde meziročně klesly náklady o dvacet procent a tržby vzrostly o třetinu, nebo téměř zdvojnásobení nákladů na správní režii na lince z Děčína do Břeclavi i dalších. Zároveň chce ministerstvo ověřit, zda nejsou příliš vysoké poplatky za dopravní cestu. Mluvčí ČD Radek Joklík odmítl pro média rozdíly komentovat a zaprotestoval proti tomu, aby byla ekonomická data národního dopravce v takovém rozsahu poskytována konkurenci.[42]
Za kalendářní rok 2010 ministerstvo dopravy vyplatilo Českým drahám v rámci vyrovnání za objednaných 38,545 milionů vlakových km veřejných služeb 4,073 113 miliard Kč, což činí průměrně 105,67 Kč na objednaný vlakokilometr. Úhrada za povinně poskytované slevy byla v drážní dopravě vyplacena pouze jednomu dopravci, a to ve výši 16,794 milionů Kč.[43]
Za kalendářní rok 2011 ministerstvo dopravy vyplatilo Českým drahám v rámci vyrovnání za objednaných 36,562 milionů vlakových km veřejných služeb 4,071 560 miliard Kč, což činí průměrně 111,36 Kč na objednaný vlakokilometr. Úhrada za povinně poskytované slevy pro dva drážní dopravce činila dohromady 60,905 milionů Kč.[44]
Rychlíkové linky podle výše státem hrazené prokazatelné ztráty na vlakokilometr v roce 2010, tedy ještě před tím, než byla část vlaků EC a IC Českých drah z dotací vyjmuta:[37][45]
Hlavními směry, po kterých jsou vedeny expresní vlaky vyšší kvality, jsou
Vlaky EuroCity společnosti České dráhy (původně Československé státní dráhy) jezdí v České republice od jízdního řádu 1991/1992. V roce 2013 jich jezdí 21 párů:
Vlaky EuroNight společnosti České dráhy jezdí od 10. prosince 2006. V roce 2013 jezdí vlaky EN po těchto trasách:
Jiný dopravce než České dráhy v České republice vlaky v kategoriích EuroCity a EuroNight neprovozuje a neprovozoval. V roce 2011 se v jízdním řádu objevil vlak EN 420/421 WAGON SERVICE travel dopravce Wagon service s. r. o. v trase Praha – Pardubice – Žilina – Poprad-Tatry – Košice, v němž vnitrostátní přeprava mezi Pardubicemi a Prahou měla být vyloučena. Provoz měl být zahájen ode dne vyhlášení, který však zřejmě nikdy nenastal.
Prvním českým vlakem kategorie InterCity byl spoj 500/501 Jan Perner Českých drah zavedený v jízdním řádu 1993/1994 mezi Bohumínem a Prahou. Využíval soupravy Deutsche Bahn, která přijížděla na EuroCity z Hamburku.[47]
V jízdním řádu 2011 byly v kategorii IC uvedeny vlaky:
K prosinci 2011 přeřadily České dráhy všechny zbývající vlaky InterCity do kategorie expres (Ex).[48] Od té doby jsou jedinými spoji značenými jako kategorie IC vlaky dopravce RegioJet. Z hlediska provozních předpisů jsou vlakům IC údajně postaveny na roveň vlaky SC Českých drah a LE společnosti LEO Express.
Nedotované vlaky na úrovni kategorie InterCity:
Od prosince 2006 do roku 2011 byly do kategorie SuperCity řazeny kromě vlaků v relaci Praha – Ostrava též některé vlaky EC a IC Českých drah v relaci Praha – Pardubice – Brno – Břeclav – Wien/Bratislava (Johann Gregor Mendel, Smetana, Slovenská strela).
Vlaky v kategoriích Eurocity a Intercity provozovaly České dráhy od 90. let bez státní dotace s tím, že cestující museli doplácet k jízdnému 60 Kč. Od prosince 2007 byl příplatek zrušen a všechny vlaky EC a IC (tedy s výjimkou vlaků SuperCity) byly zařazeny do státní objednávky.[49]
Na prosinec 2010 bylo avizováno, že měly být tyto dotace opět zrušeny. Roční objem dotací pro vlaky EC a IC činil asi čtvrt miliardy Kč a v roce 2008 bylo v těchto kategoriích 28 vlaků provozovaných výhradně Českými drahami. Dotování vlaků této kategorie bylo podle deníku E15 evropským unikátem, prezident Svazu cestujících ve veřejné dopravě však uvedl, že jsou dotovány v několika evropských státech, například ve Švýcarsku. České dráhy již příplatek znovu nezavedly, pouze část vlaků převedly do dotované kategorie Expres.[50][51][52] V březnu 2011 však bylo zveřejněno, že na vlastní riziko České dráhy kromě vlaků SuperCity pouze tři páry spojů Intercity (Ostravan a Hutník v relaci Praha – Ostrava – Bohumín/Třinec a vlak Helfštýn v relaci Břeclav – Bohumín) a čtyři páry Eurocity (Polonia, Sobieski a Moravia v relaci Břeclav – Bohumín, Praha v relaci Praha – Bohumín), zatímco provoz většiny spojů Eurocity a pěti párů spojů InterCity (Zlínský expres, Rastislav, Myslbek, Brněnský drak, Zdeněk Fibich) ministerstvo i nadále dotovalo, další omezení dotací na vnitrostátní vlaky avizovalo na červen 2011. Na tratích, na nichž mezinárodní vlaky ministerstvo i nadále dotovalo, jezdilo údajně 28 z celkových 36 spojů Eurocity.[46] Od prosince 2011 pak České dráhy zařadily všechny zbývající vlaky IC do dotované kategorie Expres.
Seamless Wikipedia browsing. On steroids.
Every time you click a link to Wikipedia, Wiktionary or Wikiquote in your browser's search results, it will show the modern Wikiwand interface.
Wikiwand extension is a five stars, simple, with minimum permission required to keep your browsing private, safe and transparent.