municipi del País Valencià From Wikipedia, the free encyclopedia
Quart de Poblet és un municipi del País Valencià situat a la comarca de l'Horta Sud.[1] Limita amb Aldaia, Xirivella, Manises, Mislata i Paterna (a l'Horta); amb Xiva (Foia de Bunyol), Riba-roja de Túria (Camp de Túria) i la ciutat de València.
Localització | |||||
---|---|---|---|---|---|
| |||||
Estat | Espanya | ||||
Comunitat autònoma | País Valencià | ||||
Província | Província de València | ||||
Comarca | Horta Sud ![]() | ||||
Capital | Quart de Poblet (en) ![]() ![]() | ||||
Població humana | |||||
Població | 25.590 (2023) ![]() | ||||
Gentilici | Quartà, quartana ![]() | ||||
Idioma oficial | català (predomini lingüístic) ![]() | ||||
Geografia | |||||
Superfície | 19,6 km² ![]() | ||||
Altitud | 40 m ![]() | ||||
Limita amb | |||||
Partit judicial | Quart de Poblet | ||||
Dades històriques | |||||
Festa patronal | Principis de setembre | ||||
Organització política | |||||
• Alcaldessa ![]() | Cristina Mora Luján ![]() | ||||
Identificador descriptiu | |||||
Codi postal | 46930 ![]() | ||||
Fus horari | |||||
Codi INE | 46102 ![]() | ||||
Codi ARGOS de municipis | 46102 ![]() | ||||
Lloc web | quartdepoblet.es ![]() | ||||
![]() ![]() ![]() |
Situat entre l'Horta de València i el Pla de Quart, la superfície del terme és completament plana. El riu Túria creua el terme pel nord; per l'oest circula la rambla del Poyo. Té un clima mediterrani, amb pluges a la tardor i primavera; els vents dominants són els de l'oest i l'est.
Tradicionalment, el terme es dividia en trenta partides. Huit n'eren d'horta, vint-i-una de secà, i una n'era de terra per a terrissers.[2]
L'origen de Quart de Poblet és romà, tal com ho demostren les restes de l'aqüeducte dels Arquets i el seu primer topònim Quartum, que significava que era a quatre milles de València.[3] En l'edat mitjana el Cid va lliurar la batalla de Quart de Poblet contra els almoràvits i apareix en el Cantar del Mio Cid.
En 1244, Jaume I feu donació del castell i la vila de Quart, juntament amb l'alqueria de Ladea, a Sant Vicent. En 1279 Pere III concedí el lloc i el castell a Berenguer de Conques, membre de l'hospital del monestir de Sant Vicent, de València. El 1282 el rei concedí les rendes del lloc a l'abat de Sant Victorià. L'any 1285 el castell de Quart va passar a Pere Rei i finalment el 1287 el castell i el lloc de Quart quedaren adscrits al monestir de Poblet i a l'hospital del monestir de Sant Vicent fins a la desamortització de Mendizábal, el 1835. El 1295, Jaume el Just confirma la donació feta al monestir de Poblet. En 1358 Pere IV donà franquícia als pobladors de Quart de pagar lleuda, peatge i d'altres imposts del Regne de València.
En un principi estava habitada per musulmans, però el 1334 l'abat de Poblet atorga carta pobla en règim d'emfiteusi.[4]
En les Corts valencianes del 1645 l'església parroquial, dedicada a la Puríssima Concepció i reedificada en el segle xviii, demana la franquícia de dret d'amortització de mil lliures.
El gener de 1706, un grup de llauradors va tractar de tallar el pas pel pont de Sant Onofre a una columna de tropes borbòniques comandades per Antonio del Valle. Les tropes varen superar la resistència sense massa dificultats, però irritats per l'actitud dels habitants, saquejaren algunes cases del poble i marxaren. Poc després hi arribà un nou grup de militars borbònics, més reduït, que va entrar a la població per error. Els habitants, se'ls enfrontaren, patit la força borbònica dues baixes mortals. Com a conseqüència, el duc d'Arcos, lloctinent de Felip V, ordenà el saqueig i incendi de Quart de Poblet, cosa que va passar el 17 de gener de 1706. Les cases dels partidaris del bàndol borbònic havien estat respectades, però després del saqueig i incendi varen ser cremades pels austracistes. Dos homes, un de 72 anys i un altre de 17, varen ser acusats de col·laborar amb les tropes borbóniques i executats públicament a la plaça del Mercat de València.[5]
En 1773 Aldaia va guanyar el plet que va obligar a la partició del terme. El 27 de juny del 1808 s'hi va lliurar la batalla de Sant Onofre (junt a l'ermita que porta el seu nom) que va marcar una important fita en la guerra de la Independència. A les primeries del segle xix produïa blat, oli, garrofes, vi, fesols, cànem, seda, fruites i hortalisses; comptava tanmateix amb tres fàbriques de teula i rajola, i amb tres molins fariners.
El 1847, Quart i altres pobles de la zona demanaren la restauració del pont sobre el Túria, que en trobar-se molt deteriorat, dificultava el trànsit, perjudicant als quartans que treballaven terres a l'altra banda del riu. Treballadors, mercaderies i bestiar sovint havien d'anar fins al pont de Sant Josep, a València. Les obres van començar el 1851, finançades principalment per Quart de Poblet.[6]
Una forta riuada va enderrocar el pont l'11 de novembre de 1897. També va inundar camps, fàbirques i cases. En el periode 1897-1936, la comunicació amb l'altra banda del riu es va reduir a una passarel·la de fusta amb una barana de ferro. El 1936, per la guerra civil, es va construir un pont de fusta, que va durar pocs anys.[6]
La transformació més radical del municipi tingué lloc en el segle xx, d'una banda les actuacions del Pla Sud que es va iniciar arran de les tràgiques riuades de 1957 i que havia de desviar el llit del Túria per a evitar noves inundacions a la capital i a la resta de la comarca; d'altra banda la instal·lació d'un dels primers i més importants polígons industrials de la comarca va atraure-hi una allau d'immigrants provinents d'Andalusia, Aragó, Múrcia i Castella-La Manxa, la qual cosa propicià un creixement urbà i demogràfic espectacular.
A data de 2023, Quart de Poblet tenia 25.590 habitants (INE).[7]
![]() |
El gràfic que hauria de sortir aquí està desactivat temporalment per motius tècnics. |
L'economia es basa, com a la resta de les ciutats del cinturó industrial de València, en la construcció, la indústria i els serveis, deixant per a l'agricultura un lloc gairebé testimonial.
El Ple de l'Ajuntament està format per 21 regidors. En les eleccions municipals de 28 de maig de 2023 foren elegits 10 regidors del Partit Socialista del País Valencià (PSPV-PSOE), 5 del Partit Popular (PP), 3 de Compromís per Quart de Poblet: Acord per guanyar (Compromís), 2 de Vox (Vox) i 1 de Quart entre totes -Anticapitalistes -Unides Podem -Esquerra Unida.
| ||||||
Candidatura | Cap de llista | Vots | Regidors | |||
Partit Socialista del País Valencià-PSOE | ![]() |
Cristina Mora Lújan | 6.322 | 45,43% | 10 (![]() | |
Partit Popular | ![]() |
Raúl Esteban Cano | 3.007 | 21,61% | 5 (![]() | |
Compromís per Quart de Poblet | ![]() |
Rosa Maria Garcia Asensio | 2.129 | 15,30% | 3 (![]() | |
Vox | Belén Martínez Fernández | 1.430 | 10,28% | 2 (![]() | ||
Quart Entre Totes Anticapitalistes - Unides Podem- Esquerra Unida | Mario Aráez García | 783 | 5,63% | 1 (![]() | ||
Altres candidatures[lower-alpha 1] | ![]() |
119 | 0,86% | 0 | ||
Vots en blanc | ![]() |
126 | 0,91% | |||
Total vots vàlids i regidors | 13.790 | 100 % | 21 | |||
Vots nuls | 138 | 0,98% | ||||
Participació (vots vàlids més nuls) | 13.114 | 70%** | ||||
Abstenció | 6.022* | 30%** | ||||
Total cens electoral | 20.076* | 100 %** | ||||
Alcaldessa: Cristina Mora Luján (PSPV) (17/06/2023) Per ser la llista més votada, després de no haver obtingut majoria absoluta dels regidors (13 vots de PSPV[8]) | ||||||
Fonts: JEC,[9] (* No són vots sinó electors. ** Percentatge respecte del cens electoral.) |
Des de 2023 l'alcaldessa de Quart de Poblet és Cristina Mora Luján de PSPV-PSOE.[10][11]
Període | Alcalde o alcaldessa | Partit polític | Data de possessió | Observacions |
---|---|---|---|---|
1979–1983 | Onofre Colomer Mateu Ramón Segarra Asensio |
PSPV-PSOE PSPV-PSOE |
19/04/1979 12/01/1981 |
-- n/d |
1983–1987 | Ramón Segarra Asensio | PSPV-PSOE | 28/05/1983 | -- |
1987–1991 | Ramón Segarra Asensio | PSPV-PSOE | 30/06/1987 | -- |
1991–1995 | Ramón Segarra Asensio | PSPV-PSOE | 15/06/1991 | -- |
1995–1999 | Ramón Segarra Asensio | PSPV-PSOE | 17/06/1995 | -- |
1999–2003 | Carmen Martínez Ramírez | PSPV-PSOE | 03/07/1999 | -- |
2003–2007 | Carmen Martínez Ramírez | PSPV-PSOE | 14/06/2003 | -- |
2007–2011 | Carmen Martínez Ramírez | PSPV-PSOE | 16/06/2007 | -- |
2011–2015 | Carmen Martínez Ramírez | PSPV-PSOE | 11/06/2011 | -- |
2015–2019 | Carmen Martínez Ramírez | PSPV-PSOE | 13/06/2015 | -- |
2019-2023 | Carmen Martínez Ramírez | PSPV-PSOE | 15/06/2019 | -- |
Des de 2023 | Cristina Mora Luján | PSPV-PSOE | 17/06/2023 | -- |
Fonts: Generalitat Valenciana[11] |
El tram històric de la Séquia de Mislata
El riu Túria ha sigut una peça clau en la vida i la història de Quart de Poblet. Punt de reunió en dates tan assenyalades com Pasqua i l'estiu, els abocaments incontrolats van deteriorar la qualitat de les seues aigües i les seues riberes fins al punt de perdre la seua condició de lloc d'oci i esplai. Des de l'any 2000, l'Ajuntament té en marxa un procés de regeneració que ha permés recuperar més de 30.000 metres quadrats de ribera. Passejar, i inclús pescar, pel riu torna a ser possible. També podeu visitar la fàbrica de "Churruca" en el carrer Avinguda Comarques País Valencià número 86
El seu origen es remunta a 1985. Es realitzen en commemoració de la batalla que el Cid va lliurar contra les tropes Almoràvits acabdillades per Muhammad, nebot de l'emir del nord d'àfrica Yusuf ibn Tashfin, al Pla de Quart que va suposar l'alliberament de València de les amenaces musulmanes d'aquella època per un breu període, a més de ser la primera derrota de l'exèrcit almoràvit en la península de mans cristianes.
Avui en dia, la festa es troba regida per l'Associació de Festes de Moros i Cristians de Quart de Poblet, i està conformada per huit comparses.
Bàndol Moro
Bàndol Cristià
La festa es realitza els següents dies: