mineral From Wikipedia, the free encyclopedia
L'aluminita és un mineral de la classe dels sulfats. Es tracta d'alumini hidratat amb sulfat, de fórmula Al₂SO₄(OH)₄·7H₂O. Va ser descrita per primera vegada en 1807 a Halle, Saxònia-Anhalt, Alemanya i anomenat així pel seu contingut d'alumini. També és coneguda amb els noms hallita i websterita. Pertany al grup de l'aluminita, al qual dona nom, grup en el qual podem trobar també la mangazeïta.
![]() | |
---|---|
![]() Una mostra d'Aluminita de Newhaven, East Sussex ![]() | |
Fórmula química | Al₂SO₄(OH)₄·7H₂O |
Epònim | alumini ![]() |
Nom IUPAC | tetrahidròxid sulfat de dialumini—aigua (1/7) |
Localitat tipus | Halle ![]() |
Classificació | |
Categoria | sulfats |
Nickel-Strunz 10a ed. | 07.DC.05 |
Nickel-Strunz 9a ed. | 7.DC.05 ![]() |
Nickel-Strunz 8a ed. | VI/D.03 ![]() |
Propietats | |
Sistema cristal·lí | monoclínic |
Hàbit cristal·lí | agulles i masses fibroses |
Estructura cristal·lina | a = 7.44 Å, b = 15.583 Å, c = 11.7 Å; β = 110.18°; Z = 4 |
Grup puntual | monoclínica prismàtica |
Color | blanc a blanc grisenc |
Exfoliació | No en té |
Fractura | terrosa, irregular, desigual |
Duresa | 1 |
Lluïssor | mat |
Color de la ratlla | blanca |
Diafanitat | translúcida, opaca quan és massiva |
Gravetat específica | 1,66 - 1,82 |
Densitat | 1,7 |
Propietats òptiques | biaxial (+) |
Índex de refracció | nα = 1.459 nβ = 1.464 nγ = 1.470 |
Birefringència | δ = 0.011 |
Angle 2V | mesurada: 90°, calculada: 86° |
Solubilitat | en HCl |
Més informació | |
Estatus IMA | mineral heretat (G) ![]() |
Símbol | A ![]() |
Referències | [1] |
És de color blanc terrós a gris-blanc. Cristal·litza en el sistema monoclínic tot i que gairebé mai presenta forma de cristall. S'acostuma a trobar com una massa reniforme terrosa, o en masses nodulars compostes de cristalls fibrosos diminuts. És soluble en HCl i s'adhereix a la llengua.
Segons la classificació de Nickel-Strunz, l'aluminita pertany a «07.DC: Sulfats (selenats, etc.) amb anions addicionals, amb H₂O, amb cations de mida mitjana només; cadenes d'octaedres que comparteixen costats» juntament amb els següents minerals: meta-aluminita, butlerita, parabutlerita, fibroferrita, xitieshanita, botriògen, zincobotriògen, chaidamuïta i guildita.
Es forma en els dipòsits d'argila i lignit com un producte de l'oxidació de la pirita i la marcassita, juntament amb silicats d'alumini. També es forma en sublimacions volcàniques, en dipòsits de sofre natiu i poques vegades en coves. Es presenta en associació amb basaluminita, gibbsita, epsomita, guix, celestina, dolomita i goethita. Als territoris de parla catalana ha estat descrita a les mines de Rocabruna de Gavà (Baix Llobregat)[2] i a la mina San Miguel, a Ribes de Freser (Ripollès).[3]
Seamless Wikipedia browsing. On steroids.
Every time you click a link to Wikipedia, Wiktionary or Wikiquote in your browser's search results, it will show the modern Wikiwand interface.
Wikiwand extension is a five stars, simple, with minimum permission required to keep your browsing private, safe and transparent.