El 26 de maig és el cent quaranta-sisè dia de l'any del calendari gregorià i el cent quaranta-setè en els anys de traspàs. Queden 219 dies per a finalitzar l'any.
- Països Catalans
- Resta del món
- Països Catalans
- Resta del món
- 1566, Bozgadh, Imperi Otomà: Mehmet III, soldà otomà des de 1595 fins a la seva mort (m. 1603).[11]
- 1689, Thoresby, Nottingham: Mary Wortley Montagu, escriptora britànica (m. 1762).[12]
- 1850, Oulu (Finlàndia): Amélie Helga Lundahl, pintora finlandesa (m. 1914).[13]
- 1855, Pàdua: Vittoria Aganoor, poetessa italiana (m. 1910).[14]
- 1859, Imola, Bolonya: Giuseppina Cattani, metgessa patòloga italiana, investigadora del tètanus (m. 1914).[15]
- 1872, Palènciaː Trinidad Arroyo, intel·lectual i metgessa espanyola, primera dona doctora en oftalmologia i otologia a Espanya (m. 1959).[16]
- 1877, San Francisco: Isadora Duncan, ballarina i coreògrafa estatunidenca, creadora de la dansa moderna (m. 1927).[17]
- 1895,
- 1907, Winterset, Iowa (EUA): John Wayne, actor nord-americà, guanyador d'un Oscar, conegut principalment pels seus westerns (m. 1979).
- 1909 - Atizapán, Estat de Mèxic: Adolfo López Mateos. Va ser president constitucional de Mèxic de 1958 a 1964. (m. 1969).[19]
- 1912 - (Fiume, actualment Rijeka, Croàcia: János Kádár, és el pseudònim de Giovanni Giuseppe Czermanic (més tard Csermanek), polític hongarès, màxim dirigent del seu país durant trenta-dos anys (m. 1989).[2]
- 1920 - Jamestown, Dakota del Nordː Peggy Lee, cantant estatunidenca de jazz i música popular, compositora i actriu (m. 2002).[20]
- 1921, Mannheim (Baden-Württemberg, Alemanya): Inge Borkh, soprano alemanya.[21]
- 1926, Alton, Illinois (EUA: Miles Davis, trompetista, i compositor de jazz, un dels músics més influents i innovadors del segle xx (m. 1991).[22]
- 1938 - Toronto, Canada: Teresa Stratas, soprano canadenca.[23]
- 1941, Filadèlfia: Alan Kotok, informàtic americà.
- 1951, Los Ángeles, Califòrniaː Sally Ride, física i astronauta estatunidenca, primera dona nord-americana a viatjar a l'espai (m. 2012).[24]
- 1955, Hannover: Doris Dörrie, directora de cinema, productora i escriptora alemanya.[25]
- 1957, Caire, Egipte: Alaa al-Aswany, dentista i escriptor egipci.[26]
- 1973, Brno, República Txeca: Magdalena Kožená, mezzosoprano txeca.[27]
- 1989, Istanbul: Buse Coşkun, patinadora artística sobre gel que ha representat a Turquia internacionalment
- Països Catalans
- 1939 - Barcelonaː Neus Bouza Gil, jove obrera i miliciana, una de les dotze dones de la Presó de les Corts afusellades al Camp de la Bota pel règim franquista (n. 1916).[28]
- 1992 - Barcelona: Josep Maria Bernat i Colomina, compositor de sardanes (n. 1925).[29]
- 1999 - Barcelona: Jordi Maragall i Noble, advocat i polític català, pare de Pasqual i Ernest Maragall (n. 1911).
- 2007 - Barcelona: Josep Maria Puig i Salellas, notari català (n. 1924).[30]
- 2009 - Barcelona: Alfons Milà, arquitecte català (n. 1924).
- 2014 - Anglès: Esther Boix, pintora i pedagoga catalana (n. 1927).[31]
- 2015 - Barcelona: Jesús Lizano, filòsof, poeta i pensador llibertari català (n. 1931).[32]
- 2018 - Barcelona: Màrius Sampere i Passarell, poeta català.
- 2021 - Santiago de Xile: Roser Bru Llop, pintora i gravadora catalana resident a Xile des del 1939 (n. 1923).[33]
- Resta del món
- 1595 - Roma, Estats Pontificis: Sant Felip Neri, fundador de la Congregació de l'Oratori (n. 1515).[34]
- 1707 - Bourbon-l'Archambault, Regne de França: Francesca Atenea de Rochechouart de Mortemart, Madame de Montespan, amant de Lluís XIV de França (n. 1640).[35]
- 1831 - Granada, Espanya: Mariana Pineda, heroïna de la causa liberal espanyola (n. 1804).[36]
- 1907 - Washington, DCː Elizabeth Keckley, esclava, modista i autora estatunidenca (n. 1818).[37]
- 1922 - Ixelles, Brussel·les, (Bèlgica): Ernest Solvay, químic industrial i filantrop belga (n. 1838).[38]
- 1929 - Bèlgica: Richard Heintz, pintor impressionista belga.
- 1941 - Marsella: Berthe Sylva, pseudònim de Berthe Faquet, cantant francesa de cafè concert (n. 1885).[39]
- 1943 - Varsòvia, Alemanya Nazi: Tosia Altman, activista antifeixista polonesa jueva.
- 1946, Tòquio: Tamaki Miura, soprano japonesa, cèlebre intèrpret de Madama Butterfly.[40]
- 1955 - Circuit de Monza, Itàlia: Alberto Ascari, pilot de Fórmula 1 italià (n. 1918).[41]
- 1967 - Viena, Àustria: Georg Wilhelm Pabst, cineasta bohemoaustíac (n. 1885).
- 1976 - Todtnauberg, Alemanya Federal: Martin Heidegger, filòsof alemany (n. 1889).[42]
- 1978 - Beaconsfield, Buckinghamshire, prop de Londresː Tamara Karsàvina, ballarina russa (n. 1885).[43]
- 1987 - Hermosillo, Sonora, Méxic: Emiliana de Zubeldía, pianista i compositora navarresa.[44]
- 2008 - Los Angeles, EUA: Sydney Pollack, actor, productor i director de cinema estatunidenc.
Santoral
Església Catòlica
- Santa Maria del Fonte
- Sants al Martirologi romà (2011): Felip Neri, fundador de la Congregació de l'Oratori; santa Mariana de Jesús, monja; Pere Sans i Jordà, dominic màrtir; Eleuteri I, papa; Simetri de Roma; Felicíssima de Todi, màrtir; Prisc d'Auxerre, màrtir; Desideri de Viena, bisbe i màrtir; Berenguer de Sant Pàpol, monjo; Lambert de Vença, bisbe; Andreu Franchi, bisbe dominic; Josep Chang Song-jib, màrtir; Joan Doan Trinh Hoan i Mateu Nguyen Van Phuong, màrtirs; Andreu Kaggwa i Poncià Ngondwe, màrtirs.
- Beats Francesc Patrici, sacerdot de Siena; Maria Angelica Mastroti.
- Sants Carp de Vèrria i Quadrat d'Atenes, dos dels Setanta deixebles; Felicíssim, Heracli i Paulí de Todi, màrtirs; Edmund I d'Anglaterra, rei; Pard de Campobasso, bisbe; Guinizó i Gennadi de Montecassino, monjos;
- Beats Regintrudis de Nonnberg, abadessa.
- Venerats a l'Orde de la Mercè: beats Arnaud Buysson i companys màrtirs.
- Serventa de Déu: Caterina de Sant Mateu, clarissa.
Església Copta
- 18 Baixans: Sant Jordi, company de Sant Abraham.
Església Ortodoxa (segons el calendari julià)
- Se celebren els corresponents al 8 de juny del calendari gregorià.
Església Ortodoxa (segons el calendari gregorià)
Corresponen al 13 de maig del calendari julià litúrgic:
- Sants Glicèria i Laodici d'Heraclea, màrtirs; Alexandre de Roma, màrtir; Jordi el Confessor, de Constantinoble; Pausicaci de Sinnada; Leandre de Sevilla, defensor contra l'arrianisme; Eutimi d'Atos, fundador del monestir d'Íviron, i el seu pare Joan, el seu cosí Jordi i Gabriel; Glicèria de Novgorod, verge justa; Macari de Gluixets, abat; Servaci de Tongeren, bisbe, defensor contra l'arrianisme; Nicèfor d'Efapsios, prevere; Alexandre de Tiverias, màrtir; commemoració dels Màrtirs d'Íviron (segle xiii); translació de les relíquies de Macari d'Obrutx; repòs d'Aleix de Bortsurmanj (1848); repòs de Joan de Sant Nil de Sora (1863).
Església Episcopal dels Estats Units
- Agustí de Canterbury, bisbe.
«CATTANI, Giuseppina» (en italià). Enciclopedia Treccani. Dizionario Biografico degli Italiani. [Consulta: 25 març 2024]. Stokes, Sewell. «Isadora Duncan» (en anglès). Encyclopaedia Britannica. [Consulta: 7 maig 2020]. «Dorothea Lange». Encyclopædia Britannica. [Consulta: 25 febrer 2020]. «Neus Bouzá Gil». Ajuntament de Barcelona. Dones i feminismes. Àrea de Drets Socials, Cultura, Educació i Cicles de Vida, 01-03-2023. [Consulta: 4 abril 2024].