L'11 de maig és el cent trenta-unè dia de l'any del calendari gregorià i el cent trenta-dosè en els anys de traspàs. Queden 234 dies per a finalitzar l'any.
- Països Catalans
- 1258 - Corbeil (Illa de França, França): els representants de Jaume I i de Lluís IX de França signen el Tractat de Corbeil, segons el qual França reconeix la plena independència dels Comtats catalans, a canvi de renunciar a la Provença.[1]
- 1561 - Un estol de corsaris otomans, capitanejats per Otxalí, ataquen la vila de Sóller, a Mallorca. Els sollerics, amb l'ajuda dels bunyolins i els alaroners, aconsegueixen repel·lir l'atac, evitar el saqueig i fer fugir l'enemic. Els fets es commemoren anualment el dia de la Fira, el segon diumenge de maig, i l'endemà, el dia del Firó, amb una recreació de moros i cristians.
- 1717 - Cervera: fundació de la Universitat de Cervera.[2]
- 2020 - Barcelona: Narcís Comadira guanya el Premi Jaume Fuster de l'Associació d'Escriptors en Llengua Catalana.[3]
- Resta del món
- Països Catalans
- 1842 - Tarragona: Josep Pin i Soler, escriptor català (m. 1927).[6]
- 1904 - Figueres (Alt Empordà): Salvador Dalí, pintor català.[7]
- 1910 - Barcelona: Rosa Castelltort i Vila, atleta catalana, pionera de l'atletisme femení a Catalunya (m. 2009).[8]
- 1911 - Sabadell: Ricard Simó i Bach, biògraf sabadellenc (m. 1991).[9]
- 1936 - Tarragona: Olga Xirinacs Díaz, escriptora i professora de piano catalana.[10]
- 1938 - Sanaüja (la Segarra): Joan Margarit, poeta i arquitecte català.[11]
- 1946 - Barcelona: Lita Torelló, cantant catalana, especialment activa en la dècada de 1960.[12]
- 1949 - Aiora: Clementina Ródenas Villena, professora i política valenciana, que fou alcaldessa de València.[13]
- 1972 - Palma: Concha Buika, cantant mallorquina d'origen guineà. La seva música combina el flamenc, el soul, el jazz i el funk.[14]
- 1974 - Perpinyà: Raph Dumas, discjòquei català de música tradicional i electrònica.[15]
- 1977 - Barcelonaː Anna Crexells Sender, pianista de cambra i repertorista vocal.
- 1980 - Dosrius, Maresme: Míriam Nogueras, empresària i política catalana, ha estat regidora i diputada al Congrés.[16]
- Resta del món
- 1777, Solothurn, Suïssa: Johann Kyburz, orguener suís.
- 1799, Königsberg: Hedwig von Olfers, escriptora i salonnière alemanya (m. 1891).[17]
- 1817, Nàpolsː Fanny Cerrito, ballarina i coreògrafa italiana (m. 1909).[18]
- 1828, Sedbury, Anglaterraː Eleanor Anne Ormerod, entomòloga britànica (m. 1901).[19]
- 1866, Richmond, Richmond upon Thamesː Clare 'Tony' Atwood, pintora britànica (m. 1962).[cal citació]
- 1864 - Fiesole, Itàliaː Anna Hamilton, metgessa francesa, determinant en l'evolució de la professió d'infermeria a França (m. 1935).[20]
- 1869, illes Açores: Francisco de Lacerda, Músic portuguès (m. 1934).[21]
- 1892, Londres, Anglaterraː Margaret Rutherford, actriu britànica (m. 1972).[22]
- 1894, Pittsburgh, Pennsilvàniaː Martha Graham, ballarina i coreògrafa estatunidenca, pionera de la dansa contemporània (m. 1991).[23]
- 1906, Muscogee, Florida: Jacqueline Cochran, pionera de l'aviació nord-americana.[24]
- 1916, Iria Flavia, Padrón: Camilo José Cela Trulock, escriptor espanyol, Premi Nobel de Literatura el 1989 (m. 2002).[25]
- 1918, Nova York (EUA): Richard Feynman, físic nord-americà, Premi Nobel de Física de l'any 1965 (m. 1988).[26]
- 1921, Essenː Hildegard Hamm-Brücher, política alemanya, fou ministra d'Estat al Ministeri federal dels Afers estrangers (m. 2016).[27]
- 1924, Fowey, Cornualla, (Anglaterra): Antony Hewish, astrònom anglès, Premi Nobel de Física de l'any 1974.[28]
- 1936, Oakland, Califòrniaː Carla Bley, compositora, cantant, saxofonista, teclista i arranjadora estatunidenca.[29]
- 1942, Ciutat del Capː Irene de Grècia, princesa de Grècia i de Dinamarca, filla del rei Pau I de Grècia i de la princesa Frederica.[30]
- 1962: Mohammad Yousef Kargar, esportista afganès
- 1963,
- 1977: Marcos Paulo, futbolista brasiler.
- 1801, Světlá: Alois Jelen, compositor, arxivista i patriota txec.
- 1984, Fuentealbilla: Andrés Iniesta, jugador de futbol format al Futbol Club Barcelona.
- Països Catalans
- 1939 - Gènova: Pazzis Sureda Montaner, escultora i pintora mallorquina (n. 1907).[33]
- 1973 - Barcelona: Juan-Eduardo Cirlot Laporta, poeta, crític d'art, hermeneuta, mitòleg i músic català (n. 1916).[34]
- 1987 - Gandia (la Safor): Alfons Roig Izquierdo, sacerdot, escriptor i crític d'art valencià (n. 1903).[35]
- 2003 - Barcelona: José Manuel Lara Hernández, editor, fundador de l'Editorial Planeta (n. 1914).[36]
- 2007 - Montevideo, Urugay: Olimpia Torres Piña, pintora, dibuixant i muralista uruguaiana d'origen català (n. 1911).[37]
- 2019 - Barcelona: Montserrat Minobis i Puntonet, periodista catalana (n. 1942).[38]
- 2022 - Terrassa: Joan Amat i Fontanals, jugador d'hoquei sobre herba català (n. 1946).
- Resta del món
- 1607 - Salerno-Campagna (Regne de Sicília): Michele Ruggieri, jesuïta italià, missioner a la Xina (n. 1543).[39]
- 1610 - Pequín (la Xina): Matteo Ricci, missioner catòlic jesuïta, introductor del cristianisme a la Xina (n. 1552).[39]
- 1666 - Canton (Xina): Inácio da Costa, jesuïta portuguès, missioner a la Xina a principis de la Dinastia Qing (n. 1603).[40]
- 1708 - Marly-le-Roi (França): Jules Hardouin Mansart, arquitecte francès (n. 1646).[41]
- 1731 - Chelsea (Londres, Regne Unit): Mary Astell, «la primera feminista anglesa» (n. 1666).[42]
- 1849 -
- 1916 - Leipzig, Saxònia, Alemanya; Max Reger, compositoir alemany (n. 1873).[45]
- 1927 - Boulogne-Sur-Seine, França: Juan Gris, pintor espanyol (n. 1887).[46]
- 1947:
- 1963 - Nova York (EUA): Herbert Spencer Gasser, metge nord-americà, Premi Nobel de Medicina o Fisiologia de 1944 (n. 1888).[48]
- 1976 - Hèlsinki,(Finlàndia): Alvar Aalto, arquitecte finlandès, un dels mestres de l'Arquitectura Moderna (n. 1898).[49]
- 1981:
- 1983 - Madridː Blanquita Suárez, cupletista que triomfà al Paral·lel de Barcelona (n. 1894).[52]
- 2001 - Santa Barbara, Califòrnia: Douglas Adams, escriptor anglès (n. 1952).[53]
- Santoral: sants Muci de Bizanci, màrtir; Sant Eudald, màrtir, patró de Ripoll i sant Pancraç Ermità; Anastasi de Lleida, màrtir llegendari; Mamert de Viena, bisbe; Maiol de Cluny, abat; servent de Déu Matteo Ricci. A Catalunya: sant Ponç de Cimiez, bisbe
- Ball dels Espies i els versets de la Mahoma en les festes de moros i cristians a Biar (l'Alcoià)
- Festa local de Tordera, a la comarca del Maresme
- Sant Anastasi de Lleida, Festa Major de Lleida i festa local de Badalona, a la comarca del Barcelonès
- Festa Major de Ripoll
- Memorial Internacional de la Sida: segon dels dos dies dedicats a homenatjar les persones afectades per la sida, la pandèmia sorgida el segle xx.
«Rosa Castelltort Vila». Gran Enciclopèdia Catalana. Enciclopèdia de l'esport català. [Consulta: febrer 2020]. Pop Español. Volum 3. Edicions Orbis S.A., p. 218.