община в област Кърджали From Wikipedia, the free encyclopedia
Община Кърджали се намира в Южна България и е една от съставните общини на област Кърджали.
Кърджали (община) | |
![]() | |
Общи данни | |
---|---|
Област | Област Кърджали |
Площ | 574.742 km² |
Население | 74 620 души |
Адм. център | Кърджали |
Брой селища | 118 |
Сайт | www.kardjali.bg |
Управление | |
Кмет | Ерол Мюмюн (ДПС; 2023) |
Общ. съвет | 41 съветници
|
![]() | |
Кърджали (община) в Общомедия |
Общината е разположена в централната и североизточна част на област Кърджали. С площта си от 574,742 km2 заема 2-ро сред 7-те общините на областта, което съставлява 17,90% от територията на областта. Границите ѝ са следните:
Релефът на община Кърджали е ниско планински и хълмист. С изключение на най-северозападния ѝ ъгъл (землището на село Ненково), който попада в пределите на Западните Родопи, цялата останала част на общината се заема полупланинските ридове на Източните Родопи.
В най-северозападната ѝ част се простират крайните югоизточни разклонения на рида Каракулас (Гордюва чука), част от Переликско-Преспански дял на Западните Родопи. Тук южно от село Ненково се издига връх Бездивен (1140 m), най-високата точка на общината.
На север от долината на река Арда се простират части от два източнородопски рида: на запад – източната част на рида Чуката с връх Мастатепе (843 m), северозападно от село Севдалина, а на изток от долината на река Перпере – най-западната част на рида Гората, с връх Хисар (575 m), разположен югозападно от село Бащино.
Райните южно от долината на Арда се заемат от крайните северни разклонения на други два източнородопски рида. На юг от язовир „Кърджали“ и западно от долината на река Върбица са северните части на рида Жълти чал – Синия връх (843 m), разположен югозападно от село Велешани. На юг от язовир „Студен кладенец“ и източно от устието на река Върбица се простират крайните северни склонове на Стръмни рид с максимална височина от 821 m, южно от язовира.
Минималната височина на общината е водното огледало на язовир „Студен кладенец“ – 225 m н.в. (кота преливник).
Община Кърджали е изключително богата на водни ресурси. От запад на изток през нея преминава горната част от средното течение на най-голямата родопска река Арда. На територията на общината тя получава четири по-големи притока: леви – Боровица и Перперек; десни – Кьошдере и Върбица. С изключение на река Кьошдере, която почти изцяло протича през общината, останалите три реки протичат през нея само с долните си течения. Река Боровица навлиза в община Кърджали от към община Черноочене, минава през село Ненково, завива на юг и се влива в лявата „опашка“ на язовир „Кърджали“. Река Перперек също навлиза откъм община Черноочене при село Три могили и тече на югоизток в широка долина. При село Перперек завива на юг, а след село Сватбаре – на югозапад и се влива от север в язовир „Студен кладенец“. Река Кьошдере води началото си от община Ардино, навлиза в общината северозападно от село Велешани, тече на североизток в дълбока и залесена долина и се влива отляво в река Арда при град Кърджали. Река Върбица протича през общината с най-долното си течение и се влива от юг в язовир „Студен кладенец“ при село Соколско.
На територията на община Кърджали се намират два от най-големите български язовира – „Кърджали“ и „Студен кладенец“. В пределите на общината попадат долната и средната част на язовир „Кърджали“ и средната и горна част на язовир „Студен кладенец“. Преградната стена на язовир „Кърджали“ е най-високата в България и е изградена на около 2 km западно от град Кърджали.
Община Кърджали попада в южнобългарската климатична област и по-точно в източнородопския климатичен район, повлиян от топлото средиземноморско влияние. Зимата е сравнително мека. Минималните температури през зимните месеци са сравнително високи. Лятото е слънчево и горещо, като максималните температури достигат до 40 °C. Средната зимна температура е около 0 °C, а през лятото – 24 °C. Средната годишна температура се движи в границите на 11 – 13 °C. Годишната температурна сума е около 4000 градуса.
През есенно-зимния период под влияние на средиземноморските циклони падат едни от най-големите валежи. Наблюдават се два максимума: зимен – ноември, декември, януари; пролетен – май, юни, юли и един минимум – август, септември. Поради южното положение на общината голяма част от зимните валежи падат във вид на дъжд или дъжд и сняг. През пролетта падат достатъчно количество валежи, които осигуряват добро овлажняване на почвата. От юли започва сравнително ясно очертан безвалежен период, проявен най-добре в края на лятото и в началото на есента, който продължава до октомври. Годишната сума на валежите е около 600 l/m3.
Численост и дял на етническите групи според преброяването на населението през 2011 г.:[1]
Численост | Дял (в %) | |
Общо | 67 460 | 100,00 |
Българи | 24 285 | 36,00 |
Турци | 33 276 | 49,33 |
Цигани | 1013 | 1,50 |
Други | 225 | 0,33 |
Не се самоопределят | 1155 | 1,71 |
Неотговорили | 7506 | 11,13 |
Общината има 118 населени места с общо население 62 005 жители към 7 септември 2021 г.[2]
Населено място | Население (2021 г.) |
Площ на землището km2 |
Забележка (старо име) | Населено място | Население (2021 г.) |
Площ на землището km2 |
Забележка (старо име) |
---|---|---|---|---|---|---|---|
Айрово | 527 | — | Рамиш, Рам кьой, в землището на с. Опълченско | Люляково | 258 | 3,688 | Идризлии |
Багра | 42 | 2,400 | Бояджи кьой | Майсторово | 2 | 2,397 | Рюстемлер |
Бащино | 168 | 10,185 | Хасан бабалар, Бащина | Македонци | 129 | 4,965 | Къшла арасъ |
Бели пласт | 354 | 17,468 | Акче кайряк, Бели плаз | Мартино | 7 | — | Апазлар, в землището на с. Голяма бара |
Бленика | 158 | 4,112 | Терзи алилер гюллю | Миладиново | 276 | 9,281 | Деделер |
Божак | 38 | 1,871 | Делиджилер | Мост | 561 | 13,136 | Кьопрюлии |
Бойно | 290 | 8,131 | Исмаилер | Мургово | 251 | 7,264 | Есмерлии |
Болярци | 116 | 6,697 | Алем бейлер | Мъдрец | 152 | 5,452 | Софулар |
Брош | 194 | 2,899 | Теке менетлер | Невестино | 111 | 1,225 | Бююк дере, Кадънче |
Бяла поляна | 94 | 5,815 | Акча алан | Ненково | 79 | 27,191 | Мемелер |
Бялка | 21 | 2,146 | Дутлуджа, Белка | Опълченско | 793 | 2,667 | Хаджи Мехмедлер |
Велешани | 110 | 9,677 | Тюрк кабаач | Орешница | 148 | 9,242 | Хасъмлар |
Висока | 5 | — | Салтъклар, в землището на с. Ненково | Островица | 276 | 5,149 | Аша ада |
Висока поляна | 230 | 8,183 | Яйлъджик | Охлювец | 203 | 3,964 | Сюле кьой |
Вишеград | 297 | 1,971 | Хисар юстю | Панчево | 209 | 4,324 | Айваджик |
Воловарци | 85 | 5,022 | Юкюзчилар | Пеньово | 155 | 1,704 | Кьоселер |
Върбенци | 33 | 2,277 | Сюйчук | Пепелище | 271 | 2,413 | Кюлджилар |
Главатарци | 16 | 0,995 | Емир оглар, Главатари | Перперек | 655 | 6,651 | Яшлар |
Глухар | 796 | 2,939 | Сагърлер, Сарлар | Петлино | 344 | 2,246 | Хорозлар |
Гняздово | 38 | 10,243 | Ювалар | Повет | 94 | 1,616 | Кърлар-Хорозлар |
Голяма бара | 34 | 1,533 | Бююк дере | Прилепци | 354 | — | Салихлер, в землището на гр. Кърджали |
Горна крепост | 237 | 5,754 | Кара алар | Пропаст | 82 | — | Ямалъ, в землището на с. Сипей |
Гъсково | 107 | 2,583 | Йорджеклер | Пъдарци | 60 | 9,745 | Куруджи виран |
Добриново | 12 | 3,186 | Хамзалар | Рани лист | 655 | 13,943 | Ашиклари |
Долище | 54 | 2,979 | Тепе алтъ | Резбарци | 737 | 2,823 | Отман кьой |
Долна крепост | 113 | 6,610 | Дере махле | Ридово | 13 | 1,056 | Ямач кьой |
Дъждино | 303 | 3,068 | Ямур кьой | Рудина | 108 | 7,159 | Тепеджик |
Дъждовница | 112 | 3,257 | Ямурлар | Сватбаре | 90 | 1,881 | Дююнджилер |
Дънгово | 12 | 6,292 | Дънгърлар | Севдалина | 39 | 0,916 | Дели гьозлер, Гявуроолу |
Енчец | 311 | 2,089 | Макаклар, Салман | Седловина | 257 | 7,019 | Кючук Ерджели |
Жинзифово | 385 | 5,694 | Елджилер | Сестринско | 60 | 1,732 | Хатанлар |
Житарник | 1 | 7,273 | Хамбараджик | Сипей | 503 | 3,144 | Дурханлар |
Зайчино | 25 | 1,317 | Дюлбелер, Зайчина | Скалище | 264 | 4,291 | Каяджиклар |
Звезделина | 377 | 5,415 | Кая алтъ | Скална глава | 115 | 3,725 | Кая баши ямурлар |
Звезден | 133 | 3,830 | Каба виран, Звездан | Скърбино | 98 | — | Азаплар, в землището на с. Солище |
Звиница | 344 | 7,737 | Бояджиклии | Снежинка | 3 | 2,221 | Кърлъемач |
Звъника | — | 2,006 | Ахматлар | Соколско | 3 | — | Шахинлар, в землището на с. Лисиците |
Звънче | 35 | 0,914 | Имамлар | Соколяне | 199 | 4,188 | Дуванджилар |
Зелениково | 295 | 4,659 | Кадър месчит | Солище | 239 | 1,367 | Тузлук кьой |
Зимзелен | 117 | 2,023 | Кърлар-Хорозлар | Срединка | 184 | 0,295 | Ортаджа кьой (най-малкото землище в Б-я) |
Зорница | — | 9,893 | Старо място | 3 | 3,800 | Кадем ерлер | |
Иванци | 142 | 2,590 | Есафлар, Исаклар | Стражевци | 38 | 10,246 | Посталар |
Илиница | 18 | 1,627 | Къртълъ | Страхил войвода | 93 | 3,406 | Махматча |
Калинка | 171 | 1,026 | Кеременлер | Стремово | 280 | 3,741 | Гьоклемезлер дере махле |
Калоянци | 275 | 12,674 | Кара бахаслъ | Стремци | 549 | 9,815 | Гьоклемезлер |
Каменарци | 34 | 4,589 | Каяджи баши | Татково | 39 | 1,874 | Бобалар ени махле |
Кобиляне | 275 | 11,429 | Шереметлер | Тополчане | 2 | 1,955 | Каваклъ бюк |
Кокиче | 101 | 3,190 | Чепелджа | Три могили | 130 | 2,440 | Юч тепе |
Кокошане | 41 | 6,691 | Къзлап | Ходжовци | 17 | 3,207 | Ходжа кьой |
Конево | 152 | 7,309 | Кара атлар | Царевец | 248 | 4,708 | Дурбалъ кьой, Царювец |
Костино | 196 | 2,944 | Кемиклер | Чеганци | 38 | 2,292 | Хаджи махле |
Крайно село | 177 | 1,136 | Ал кая | Черешица | 204 | 10,819 | Кирезлии |
Крин | 117 | 4,497 | Ахлатлии | Черна скала | 102 | 2,754 | Кара кая |
Крушевска | 112 | 1,988 | Маруфлар | Черньовци | 64 | 1,518 | Кара Мусалар |
Крушка | 25 | 3,608 | Хамзалар | Чилик | 206 | 2,987 | Чиликлер |
Кърджали | 40659 | 30,759 | Чифлик | 480 | 6,955 | ||
Кьосево | 197 | 5,920 | Кьоселер | Широко поле | 719 | 7,862 | Селеменлер |
Лисиците | 20 | 10,176 | Тилкилер | Яребица | 4 | 1,271 | Махмуд оглулар |
Лъвово | 5 | 3,005 | Арслан кьой | Ястреб | 316 | 6,711 | Чакърлар |
ОБЩО | 62005 | 574,742 | 7 населени места са без землища |
Голямото биоразнообразие, уникалните природни забележителности и запазената природна среда, незасегната от негативните влияния на индустриализацията и урбанизацията превръщат еко-туризъм в приоритет за развитие на общината. На територията ѝ има няколко защитени природни обекта – природните забележителности „Каменната сватба“, „Каменните гъби“ край село Бели пласт; „Скалният прозорец“ край село Костино, а също и няколко защитени местности с находища на световно застрашени представители на флората и фауната – „Венерин косъм“, „Юмрук скала“ и „Средна Арда“.
По поречието на река Арда и язовирите „Кърджали“ и „Студен кладенец“ е поставено началото на изграждане на бази за краткотраен отдих и развитие на всички видове водни спортове и съществуват идеални условия за ловен, риболовен и гребен туризъм.
Множество уникални неолитни паметници, крепости и други археологични находки напомнят за богатото културно-историческо минало на този край. В Историческия музей в град Кърджали се съхранява богата колекция от над 30 000 експоната, като част от тях са уникални в световен мащаб. Експозициите на трите отдела „Археология“, „Природа“ и „Етнография“ проследяват историческото развитие на Източните Родопи от VI хил. пр.н.е. до наши дни. Най-старите исторически пластове датират от новокаменната епоха и преминават през бронзовата и желязната. Крепостите, скалните ниши и светилищата носят белезите на тракийската, гръцката и римската цивилизации. Средновековните манастирски комплекси, крепости и некрополи говорят за величието на Византия и силата на Първото и Второто българско царство.
Продължаващите археологични експедиции на територията на общината откриват нови страници от историята на този кръстопът на народи и култури. През месец август 2000 г. близо до гр. Кърджали, край средновековната крепост „Перперикон“ археолози под ръководството на ст.н.с. Николай Овчаров откриват тракийски царски дворец със светилища от края на V-IV век пр.н.е., разположен под старата крепост. Това е единственият открит свещен тракийски царски дворец от тази епоха.
Малко са градовете в България, които имат реставриран манастирски комплекс от IX-Х век. Това е манастирският комплекс „Св. Йоан Предтеча“, който днес е действащ.
През територията на общината преминава участък от 40,9 km от трасето на жп линията Русе – Горна Оряховица – Стара Загора – Димитровград – Подкова.
През общината преминават частично 7 пътя от Републиканската пътна мрежа на България с обща дължина 112,4 km:
Seamless Wikipedia browsing. On steroids.
Every time you click a link to Wikipedia, Wiktionary or Wikiquote in your browser's search results, it will show the modern Wikiwand interface.
Wikiwand extension is a five stars, simple, with minimum permission required to keep your browsing private, safe and transparent.