Шедар або α Кассіопеї (лат. α Cassiopeiae, скорочено — α Cas), — зоря другої величини в сузір'ї Кассіопеї[9]. Хоча вона й позначена Йоганном Баєром як «α», візуальна яскравість α Кассіопеї дуже близька до β Кассіопеї — (Каф[10]) і вона може виглядати трохи яскравішою або тьмянішою залежно від обраного діапазону.
![]() Щедар — зоря, позначена α внизу справа візуальної літери W | |
Дані спостереження Епоха J2000 | |
---|---|
Сузір’я | Кассіопея |
Пряме піднесення | 00г 40х 30.4405с[1] |
Схилення | +56° 32′ 14.392″[1] |
Видима зоряна величина (V) | 2.240[2] |
Характеристики | |
Спектральний клас | K0IIIa[1] |
Показник кольору (B−V) | 1.16[3] |
Показник кольору (U−B) | 1.14[3] |
Тип змінності | підозрювана[4] |
Астрометрія | |
Променева швидкість (Rv) | −4.31 км/c |
Власний рух (μ) | Пр.сх.: 50.36[1] мас/р Схил.: −32.17[1] мас/р |
Паралакс (π) | 14.29 ± 0.15 мас[5] |
Відстань | 228 ± 2 св. р. (70 ± 0.7 пк) |
Абсолютна зоряна величина (MV) |
−1.985[2] |
Фізичні характеристики | |
Маса | 4–5[6] M☉ |
Радіус | 42.1 ± 1.7[7] R☉ |
Світність | 676[note 1] L☉ |
Ефективна температура | 4 530[6] K |
Обертальна швидкість (v sin i) | 21[8] км/с |
Вік | 0,1-0,2[6] млрд. років |
Інші позначення | |
Посилання | |
SIMBAD | дані для SCHEDAR |
Назви
Абд аль-Рахман аль-Суфі і Улугбек називали зорю араб. تات الكرسي (Аль-Дхат аль-Курсій), що означає «дама в кріслі». Джованні Баттіста Річчолі передав цю назву як Дат Елкарті[11].
Назва Шедар вперше трапляється в Альфонсових таблицях тринадцятого століття. Вона походить від араб. در (şadr, що означає «груди») і позначає розташування зорі в серці міфологічної цариці Кассіопеї[11].
Ян Гевелій у своїх творах вживав назву Schedir, втім, існували й інші транслітерації з арабської, такі як Shedar, Shadar, Sheder, Seder, Shedis та Shedir. Робоча група із назв зір (англ. Working Group on Star Names, WGSN), організована Міжнародним астрономічним союзом 2016 року[12], схвалила для зорі назву Schedar (Шедар) 21 серпня 2016 року, на одному зі своїх перших засідань[10].
α Cassiopeiae — позначення Баєра.
Китайська назва зорі — 王良四 (Wáng Liáng sì, «четверта зоря Ван Лян»)[13], — стосується китайського астеризму 王良 (Wáng Liáng, Ван Лян), на честь відомого колісника періоду Весни й Осені. Астеризм складається з Альфи, Бети, Каппи, Ети і Лямбди Кассіопеї[14].
Видимість
![Thumb](http://upload.wikimedia.org/wikipedia/commons/thumb/f/f9/Cassiopeia_in_Milky_Way.png/640px-Cassiopeia_in_Milky_Way.png)
При схиленні 56° 32' пн. ш., Шедар видимий в усій північній півкулі. Зорю можуть бачити й більшість спостерігачів по всьому світу, які перебувають на північ від 33° південної широти, зокрема, її видно в таких містах південної півкулі як Перт чи Сантьяго, хоча й невисоко над горизонтом. Шедар розташований на околиці галактики Чумацький Шлях, тому є й інші помітні небесні об'єкти, які можна побачити поблизу цієї зорі — серед них туманність Пакман, NGC 436 і NGC 457.
Альфа Кассіопеї досягає свого зеніту над такими містами, як Единбург, Копенгаген і Москва. У Європі, Росії та на північноамериканському континенті аж до Лос-Анджелеса (а також в інших місцях, що мають північну широту більше 33°) зоря ніколи не заходить за горизонт. Оскільки Шедар має другу зоряну величину (як і β Cas), її добре видно неозброєним оком, однак Світлове забруднення, характерне для більшості міст, може заважати цьому.
Найкращий час для спостереження в північній півкулі — пізні осінні місяці, коли Кассіопея проходить через меридіан опівночі, але з огляду на те, що в багатьох місцях північної півкулі вона не заходить за горизонт, її можна бачити протягом усього року.
Фотометрична змінність
Залежно від застосованої фотометричної системи, Шедар трохи яскравіший або тьмяніший, ніж Каф, β в сузір'ї. Система UBV протягом другої половини XX століття вказувала на видиму зоряну величину, яка коливалася від +2,20 до +2,23, таким чином вона вважалася трохи яскравішою, ніж Каф з її змінною величиною від +2,25 до +2,31[1]. Проте розрахунки у візуальній смузі видимого світла довжиною від 500 до 600 нанометрів, зроблені Флоор Ван Левен (Floor Van Leeuwen) 2007 року дали нове вимірювання для обох зір, +2,4107 для Шедар і +2,3579 для Каф, що свідчать про те, що найяскравішою зорею сузір'я є Каф[5]. Плутанина виникає через те, що різні інструменти роблять вимірювання в дещо різних діапазонах хвиль.
Розміри
З розвитком оптичної інтерферометрії в 1990-х роках, кутовий діаметр Шедара було виміряно 1998 році на різних довжинах хвиль у діапазоні 500—850 нм. Результатом став затемнене по периметру кутове вимірювання у 5,62 ± 0,06 кутових мілісекунд (mas)[7], діаметр, що дорівнює приблизно 0,393 а. о. або 42,3 радіуса Сонця, припускаючи паралакс у 14,29 mas. Порівнюючи з орбітою Меркурія (що обертається навколо Сонця на відстані приблизно 0,4 а.о.), фотосфера Шедара простягається приблизно до середини орбіти Меркурія.
Характеристики
![Thumb](http://upload.wikimedia.org/wikipedia/commons/thumb/b/b8/Cassiopeia_starfield.jpg/640px-Cassiopeia_starfield.jpg)
Шедар — червоний гігант, спектральний клас якого K0IIIa — тобто, Шедар значно холодніший за Сонце[1]. Однак, оскільки він наближається до завершення своєї еволюції, фотосфера зорі істотно розширилася, даючи болометричну світність, що приблизно в 676 разів перевищує світність Сонця[note 1].
Згідно з переглянутими даними Гіппаркос (van Leeuwen, 2007), розрахункова відстань до зорі становить близько 70 парсек або 228 світлових років[5]. Як і всі гігантські зорі, Шедар обертається повільно, зі швидкістю приблизно 21 км/с на екваторі — з такою швидкістю зорі потрібно приблизно 102 дні, щоб зробити один повний оберт на своїй осі[8].
Шедар іноді класифікують як змінну зорю, але з XIX століття змінність не було виявлено[6]. Крім того, у Вашингтонському каталозі парних зір зазначено три оптичні супутники Шедара, але всі вони можуть бути лише розташованими на одній лінії зору з Землі.
Вік Шедара оцінюється від 100 до 200 мільйонів років, більшу частину якого він був блакитно-білою зорею головної послідовності спектрального класу В[6].
Зображення
![Thumb](http://upload.wikimedia.org/wikipedia/commons/thumb/2/2b/Mercatur_Cassiopeia.jpg/640px-Mercatur_Cassiopeia.jpg)
У 1551 р. Герард Меркатор, фламандський картограф, виготовив небесний глобус, зобразивши 48 традиційних сузір'їв Птолемея та два інших, Волосся Вероніки і Антиной[15]. На цьому глобусі він представив Кассіопею як царицю Ефіопії, покарану за її вихваляння й прикуту до перевернутого стільця. Шедар позначено біля її лівої груді, що відображає арабське етимологічне походження назви.
Див. також
- Москва — Кассіопея — радянський науково-фантастичний фільм про подорож до системи Шедар.
Примітки
- Формула для розрахунку болометричної світності Шедара:
- де… S = Щедар, L = світність, R = радіус і T = температура.
Джерела
Посилання
Wikiwand in your browser!
Seamless Wikipedia browsing. On steroids.
Every time you click a link to Wikipedia, Wiktionary or Wikiquote in your browser's search results, it will show the modern Wikiwand interface.
Wikiwand extension is a five stars, simple, with minimum permission required to keep your browsing private, safe and transparent.