Loading AI tools
українська лінгвістка З Вікіпедії, вільної енциклопедії
Ле́ся Олексі́ївна Стави́цька (* 24 листопада 1962, Київ — † 7 серпня[1][2] 2010, Київ) — докторка філологічних наук (1996), професорка, укладачка словника нецензурної лексики та її відповідників «Українська мова без табу». Дослідниця у царині стилістики, теорії та історії української художньої мови, жаргонології, ґендерної лінгвістики, колоквіалістики, психолінгвістики.
Леся Олексіївна Ставицька | |
---|---|
![]() | |
Народилася | 24 листопада 1962 Київ |
Померла | 7 серпня 2010 (47 років) Київ |
Країна | ![]() |
Національність | українка |
Діяльність | мовознавиця |
Alma mater | Національний педагогічний університет імені Михайла Драгоманова |
Галузь | літературознавство, лексикологія |
Заклад | Інститут української мови НАН України |
Вчене звання | професор |
Науковий ступінь | доктор філологічних наук |
![]() |
Довгий час була завідувачкою відділу соціолінгвістики Інституту української мови НАН України (з часу його створення 1999 року й аж до своєї смерті 2010 року).
Народилася 24 листопада 1962 року в Києві. Батько був літературознавцем, мати — педіаторкою[3].
Після закінчення середньої школи вступила до Київського педагогічного інституту імені О. Горького, який закінчила у 1983 році.
У 1987 році захистила кандидатську дисертацію на тему «Семантика лексичних і синтаксичних одиниць у поезії М. П. Бажана», в 1996- — докторську дисертацію на тему «Естетика слова в українській художній літературі 20 — 30-х рр. XX ст. (системно-функціональний аспект)»[4].
У 2003 — 2009 рр. підготувала сім кандидатів філологічних наук, працювала за сумісництвом на професорській посаді на кафедрах української лінгвістики (Переяслав-Хмельницький педагогічний університет імені Григорія Сковороди, 2001 — 2005 рр.; Кам'янець-Подільський державний університет, 2005 — 2006 рр.).
Протягом 2003 — 2007 років була керівницею міського семінару з ґендерної лінгвістики, який діяв на базі відділу соціолінгвістики (в Інституті української мови НАН України).
Брала участь у закордонних стипендіальних програмах:
Ушанована стипендією Президента України 1997 — 1999 рр.
Авторка понад 100 наукових статей, двох монографій: «Естетика слова в українській поезії 10 — 30-х рр. XX ст.» та «Арґо, жарґон, сленґ: Соціяльна диференціяція української мови»). «Жанри і стилі в історії української літературної мови» (1989, у співавторстві).
Словники:
За результатами читацько-експертного опитування, праці Ставицької «Короткий словник жаргонної лексики української мови» та «Арґо, жарґон, сленґ: Соціяльна диференціяція української мови» названі серед книжок незалежного 15-річчя як такі, що вплинули на український світ. При цьому, хоча словникові праці Ставицької мали відгомін у суспільстві, медіях, вони залишились повз уваги наукових кіл, як вказує авторка, через контраверсивність тематики обсценності.
Про завдання лінгвіста:
![]() |
Я вважаю, що лінгвіст має вивчати мову не такою, якою вона начебто мусить бути, а такою, якою та є насправді[5]. |
![]() |
Про реакцію на видання:
![]() |
— Як реагували Ваші колеги на укладені словники? Чи не закидали не академічність і недоцільність роботи? |
![]() |
Seamless Wikipedia browsing. On steroids.
Every time you click a link to Wikipedia, Wiktionary or Wikiquote in your browser's search results, it will show the modern Wikiwand interface.
Wikiwand extension is a five stars, simple, with minimum permission required to keep your browsing private, safe and transparent.