Loading AI tools
село в Чернівецькій області, Україна З Вікіпедії, вільної енциклопедії
Корові́я — село в Україні, у Чернівецькій міській громаді Чернівецького району Чернівецької області.
село Коровія | |||||
---|---|---|---|---|---|
| |||||
Країна | ![]() | ||||
Область | Чернівецька область | ||||
Район | Чернівецький район | ||||
Громада | Чернівецька міська громада | ||||
Основні дані | |||||
Населення | 2992 | ||||
Поштовий індекс | 60410 | ||||
Телефонний код | +380 3734 | ||||
Географічні дані | |||||
Географічні координати | 48°13′34″ пн. ш. 25°58′15″ сх. д. | ||||
Середня висота над рівнем моря |
232 м | ||||
Водойми | р. Коров'я | ||||
Місцева влада | |||||
Адреса ради | 60410, Чернівецька об}л., Чернівецький р-н, с. Коровія | ||||
Карта | |||||
Мапа | |||||
![]() |
Назва походить від річки Коровії.
На переломі ХІХ-ХХ століть побутувала версія Даніеля Веренки, що ім’я утворене від назви «корова» = спокій (сонливість) . Однак за народним переказом назва села нібито походить від слова «корова» у значенні видолинок. Населений пункт справді лежить у долині однойменного струмка, який обтікає півколом гору Коровала[1].
Розташоване на річці Коровії (ліва притока річки Дереглую), за 26 км від районного центру, за 2 км від залізничної станції в селі Валя Кузьмина. Сільраді підпорядковане с. Валя Кузьмина.
У XIV - XVIII століттях територія Коровії разом із землями Чагра і Молодії входила до складу села (громади) Козмин, що розташувалося між населеними пунктами Кучур (Великий Кучурів), Чернівці і Луковиця. Це підтверджується межовим описом села Козмин від 3 квітня 1488 року, коли господар Молдавського князівства Штефана Великий подарував «питоме» (власне) село на ім’я «Козминул» Путнянському монастиреві[2].
В районі нинішньої Коровії у документі згадуються «велика дорога», що вела з Чернівців, присілок Вільховець (нині Годилів), що належав до села Кучур (Великий Кучурів), долини Переєм (Перейма) і Коровієва, потік Коровія, Плючкова пасіка. Від потоку Коровія межа пролягала через лози і вела на камінь, розміщений на верху Хлубокої (Глибокої) долини, а відтак через долину до річки Дереглуй…. Згадані межові знаки загалом співпадають з межею села Коровія, зафіксованою на мапах ХVIII–XIX століть.
Найдавніша згадка про Козмин (Cusminen) – населений пункт між Снятином і Серетом – датується 1334 роком. Це пов’язано з розміщенням в цьому поселенні місіонерської місії католицького чернечого Ордену братів менших (міноритів), що належала до вікаріату Русі (vicaria Russiae)[2]. В латиномовних джерелах XIV століття Руссю, або ж королівство Русь (лат. Regnum Russiae), називали Галицьке князівство.
Згадка про Коровію як окремий населений пункт є в писемних джерелах XVIII століття.
У 1497 році поблизу с. Валі Кузьминої молдавський господар Стефан ІІІ розбив військо польського короля Альбрехта.
В околицях села виявлено залишки поселення трипільської культури (ІІІ тисячоліття до н. е.), доби бронзи (ІІ тисячоліття до н. е.) та слов'ян (VIII-Х століття н. е.)[3].
Станом на 1904 р. населення Коровії складало 1659 осіб. На той час селище належало до Чернівецького повіту Герцогства Буковини і було власністю православного релігійного фонду. Громада селища мала власну печатку з зображенням корови («називним» гербом) і написом німецькою мовою «Gemeinde Korowia».
У 1774 році в Коровії проживало 29 сімей (близько 150 осіб)[4].
Згідно з австрійським переписом 1890 року громада села Коровія складалася з 1481 мешканця. За віросповіданням 1448 осіб були православними, 17 осіб — католиками, у тому числі 8 осіб — греко-католиками, а ще 15 осіб сповідувала юдаїзм.
За національним складом, що визначався на основі розмовної мови, Коровія була поліетнічною сільською громадою, у якій румуни та українці становили абсолютну більшість. Третю етнічну групу представляли євреї, які за розмовною мовою записували себе німцями[5].
Національний склад населення за даними перепису 1930 року у Румунії[6]:
Мовний склад населення за даними перепису 1930 року[6]:
Розподіл населення за рідною мовою за даними перепису 2001 року[7]:
Мова | Кількість | Відсоток |
---|---|---|
українська | 2039 | 68.15% |
румунська | 931 | 31.12% |
російська | 18 | 0.60% |
польська | 1 | 0.03% |
болгарська | 1 | 0.03% |
інші/не вказали | 2 | 0.07% |
Усього | 2992 | 100% |
Seamless Wikipedia browsing. On steroids.
Every time you click a link to Wikipedia, Wiktionary or Wikiquote in your browser's search results, it will show the modern Wikiwand interface.
Wikiwand extension is a five stars, simple, with minimum permission required to keep your browsing private, safe and transparent.