Піскі́вка — селище в Україні, центр Пісківської селищної територіальної громади Бучанського району Київській області. Розташоване на крайньому заході Бучанського району на берегах річок Пісківки, Тетерева та Кодри. На півдні межує з селом Мигалками, на сході з селом Поташнею, на півночі з селом Раскою, та на заході з селом Макалевичами Житомирського району Житомирській області. Селище було утворено у 1938 р. з двох сіл - Пісківки та Рудні Пісківської і станції Тетерів.
селище Пісківка | |||||
---|---|---|---|---|---|
| |||||
![]() | |||||
Країна | ![]() | ||||
Область | Київська область | ||||
Район | Бучанський район | ||||
Громада | Пісківська селищна громада | ||||
Код КАТОТТГ | UA32080230010086797 | ||||
Основні дані | |||||
Засновано | перша згадка 1600 рік | ||||
Статус | із 2024 року | ||||
Площа | 48 км² | ||||
Населення | ▼ 6 712 (01.01.2023)[1] | ||||
Густота | 14х2 осіб/км²; | ||||
Поштовий індекс | 07820 | ||||
Телефонний код | +380 4577 | ||||
Географічні координати | 50°42′28″ пн. ш. 29°35′42″ сх. д. | ||||
Водойма | Річки Пісківка, Тетерів, Кодра,Требухівка
| ||||
Відстань | |||||
Найближча залізнична станція: | Тетерів | ||||
До райцентру: | |||||
- фізична: | 42 км | ||||
- залізницею: | 51 км | ||||
- автошляхами: | 51 км | ||||
До обл. центру: | |||||
- фізична: | 72 км | ||||
- залізницею: | 85 км | ||||
- автошляхами: | 81 км | ||||
Селищна влада | |||||
Адреса | 07820, Київська область, Бучанський район, селище Пісківка, вул. Дачна, 66 | ||||
Голова селищної ради | Луцков Володимир Ігорович | ||||
Карта | |||||
![]() | |||||
|
Історія
![Thumb](http://upload.wikimedia.org/wikipedia/commons/thumb/5/55/%D0%9C%D1%96%D1%81%D1%82_%D1%87%D0%B5%D1%80%D0%B5%D0%B7_%D0%A2%D0%B5%D1%82%D0%B5%D1%80%D1%96%D0%B2_%D0%B1%D1%96%D0%BB%D1%8F_%D0%9F%D1%96%D1%81%D0%BA%D1%96%D0%B2%D0%BA%D0%B8.jpg/640px-%D0%9C%D1%96%D1%81%D1%82_%D1%87%D0%B5%D1%80%D0%B5%D0%B7_%D0%A2%D0%B5%D1%82%D0%B5%D1%80%D1%96%D0%B2_%D0%B1%D1%96%D0%BB%D1%8F_%D0%9F%D1%96%D1%81%D0%BA%D1%96%D0%B2%D0%BA%D0%B8.jpg)
Пісківка була заснована на межі 16-17 століть.
За два десятиліття той же Лаврентій Похилевич (у 1887 році) писав: «Жителів обох статей православних 580 і римо-католиків до 30…Тут улаштований крупчастий млин і були суконна, шкіряна та полотняна фабрики, чавунний і мідний заводи; зараз залишається лише суконна фабрика та заклад корів покращеної закордонної породи; а у Пісківській Рудні сукновальний млин».
Перший спогад про Пісківську (Пясковська) – в картографічних матеріалах – 1600 рік, де схематично зображено якір – що відображає що річка була судноплавною, ліси, поля, забудови села. Через Пісківку проходив «Чумацький шлях» - чумаки перевозили сіль із Криму до Білорусії. Виникнення Рудні Пісківської відноситься до часів заснування в Київському Поліссі рудних промислів наприкінці XVI — на початку XVII ст. Наша Рудня Пісківська відносилась до Радомишльського повіту аж до початку XX ст. Відомо, що у 1659 р. Ю. Хмельницький звернувся до Житомирського староства з вимогою віддати на військову артилерію прибутки з рудень. Відомо також, що Києво-Печерській лаврі у 1682 році належало 7 рудень на Правобережжі. Княгиня Ольга із військом йшла на Iскоростень через с. Пісківка (Пясковська). Ще з першої половини XIX ст. по р. Тетерів йшов сплав лісу — від Радомишля до самого Києва. Так, у період з 1859 по 1862 рр., за даними «Статистического временника Российской Империи» по річці Тетерів перевезли товарів і сплавили лісу на суму 64651 руб. Річка Тетерів була судноплавною. В літописах зазначено, що р. Піщанка була транспортною. В с. Пісківці заготовляли вугілля із берези та перевозили по р. Піщанка до Києва. У XVIIІ ст. – в селищі працювала суконна фабрика - управляючим якою був Хоменко, територіально там де починається нинішня вулиця Тетерівська. До фабрики по дерев’яних жолобах подавалася вода з Піщанки. Чавунний завод був на території нинішньої вулиці Гоголя. Мідний завод, був розташований на місці нинішнього склозаводу. В 70-х роках мешканцями селища на пісківському полі та по вул. Ковпака було знайдено кам’яні сокири та кремнієві наконечники до стріл.
У 1902 р. була побудована станція Тетерів.
У 1922 р. в Пісківці в хаті Григорія Ткача відкривається медична амбулаторія –працював Розентауль. В ній починав працювати у 1926 р. Іван Іванович Соснін, який відразу ж за допомоги місцевих підприємств приступив до створення нової лікарні. 1 жовтня 1929 р. на р. Тетерів почала функціонувати гідроспостережна державна станція. Згодом її турботи перебрала станція гідроспостереження в Житомирі, де були збудовані великі гідроспоруди. В архівах збереглися записи тієї станції за 1937 р. У 1944 р. на околиці Пісківки, неподалік ріки, почала працювати метеорологічна станція «Тетерів». До 1929 р. було побудовано головний корпус — дерев’яне приміщення, в якому розміщались скловарна і регенеративна печі, тунельна піч для обпалювання готових виробів. Була збудована газогенераторна станція, цех по переробці сировини. Асортимент продукції складав пляшки для горілки і вина, аптечна склотара, баночки під крем для взуття. Директором був - П. С. Домашич, який розпочав будівництво житлових бараків. В середині 30-х років у Рудні Пісківській відкрився цех по виготовленню ситра. На місці нинішнього лісопереробного цеху, що поблизу школи, була артіль по виготовленню прядок та діжок. На початку 30-х років у Пісківці організували колгосп «Червоний хлібороб». Першим головою цього колгоспу був І. Я. Марченко (бувший голова ревкому). У дореволюційні часи в Пісківці функціонувала православна церква — храм Івана Богослова.
Селище було утворено у 1938 р. з двох сіл - Пісківки та Рудні Пісківської і станції Тетерів. Церковнопарафіяльна школа у селі Пісківка на 20 учнів була відкрита у 1890 р. Вчителем в ній був житель села Панас Рудніченко, який не мав ніякої освіти, а навчився писати й читати перебуваючи в солдатах. 1 школа була відкрита на станції Тетерів 1-го листопада 1917 року (в с. Пісківка Бородянської волості).
Українська радянська енциклопедія 1980-х років подавала таку інформацію про селище: «Пісківка-селище міського типу Бородянського району, Київської області УРСР. Розташоване за 5 км від залізничної станції Тетерів. 7,5 тисяч мешканців (1982). У Пісківці-завод скловиробів, деревообробний комбінат, лісотарний цех Бучанського експериментально-тарного заводу, хлібзавод, лісгоспзаг. 2 загальнносвітні школи, лікарня, ФАП, 4 клуби, 5 бібліотек»
10 травня 2016 року було створено Пісківську об’єднану територіальну громаду.
На сьогоднішній день у Пісківці діє лікарня,завод скловиробів,деревообробний комбінат, лісгосп, метеостанція,військовий завод. 3 садочка, 2 гімназії та 1 ліцей, 4 клуби,5 бібліотек.
26 січня 2024р. стало селищем відповідно до закону 3285-IX.
Населення
Мова
Розподіл населення за рідною мовою за даними перепису 2001 року[2]:
Мова | Кількість | Відсоток |
---|---|---|
українська | 6774 | 94.44% |
російська | 345 | 4.81% |
білоруська | 29 | 0.40% |
циганська | 12 | 0.17% |
вірменська | 1 | 0.01% |
румунська | 1 | 0.01% |
болгарська | 1 | 0.01% |
грецька | 1 | 0.01% |
німецька | 1 | 0.01% |
інші/не вказали | 8 | 0.13% |
Усього | 7173 | 100% |
Економіка
В селищі розташовані: філія «Тетерівське лісове господарство» ДП «Ліси України», філія ДП МОУ "Укрвійськбуд"-"22 Деревообробний Комбінат",ТОВ «Пісківський завод скловиробів», ДП «Тетерівліс», філія N°1 ТОВ «СпецОборонМаш» , ПрАТ/ТОВ «Центр Трубоізоляція», всього зареєстровано 28 суб'єктів підприємницької діяльності. У 2023 році бюджет Пісківської селищної громади склав 70,352,140 гривень, з яких дотація з районного бюджету — 431,000 гривень.
Побут
Працюють дві гімназії, один ліцей та три дитсадочка. В радянські часи були збудовані Пісківський селищний будинок культури, бібліотека, Пісківський ЦПМСД(лікарня) та ФАП. Довжина газопроводу села становить 23,5 км. Ємність місцевої АТС — 400 номерів.
Релігія
В селищі діють церкви низки конфесій: Парафія св.мч. Віри, Надії та Любові і матері їх Софії; церква Іоанна Богослова — Православна церква України[3] (кількість прихожан 100); церква преподобного Серафима Саровського ПЦУ (50);Спасо-Преображенський монастир Київської єпархії (50). римо-католицька (15); община Євангельських християн-баптистів (20); Тетерівська Християнська церква Повного Євангелія «Вісник миру» (20); община євангельських християн «Джерело життя» (20).
Освіта
В селищі існує три навчальні заклади: Пісківський ліцей "Лідер", КЗ "Пісківська гімназія" та Тетерівська гімназія імені Ніни Сосніної. Три дитсадка: Пісківський ДНЗ N⁰2 "Артемко", Пісківський ДНЗ "Вишенька" та
Символіка
Символіка громади була затверджена 18 березня 2018 року[4].
Пам'ятки
- Водонапірна вежа залізничної станції (поч. XX ст.)
- Шуховська гіперболоїдна водогінна вежа (1-а третина XX ст.)
- Пам'ятник радянській партизанці-підпільниці Ніні Сосніній
Цікавий факт
У 2006 році вийшов комедійно-музичний фільм «Пригоди Вєрки Сердючки» режисера Семена Горова. В одному з епізодів дії відбувалися на залізничній станції Київ-Товарний, але насправді це є приміщення залізничного Вокзалу ст. Тетерів.
Персоналії
- Згідно з багатьма джерелами, у Пісківці народився український футболіст Сергій Гончаренко[5][6] (згідно з іншими джерелами, народився у Бородянці), відомий за виступами за низку українських клубів вищої та першої ліг, похований на місцевому кладовищі.[7]
- Сівко Олександр Володимирович (1998—2018) — солдат 95-ї ОДШБр, Збройних сил України, загинув при виконанні обов'язків, під час війни на сході України[8].
- Лазебна Марина Володимирівна (нар. 1975) — Міністр соціальної політики України (з 4 березня 2020 року).
- Віктор Лупейко(письменник) З 1964р. жив і працював у Пісківці.
Зображення
- Станційна водонапірна башта початку ХХ століття
- Водогінна вежа залізничної станції Тетерів, Пісківка (смт)
Див. також
Примітки
Джерела
Wikiwand in your browser!
Seamless Wikipedia browsing. On steroids.
Every time you click a link to Wikipedia, Wiktionary or Wikiquote in your browser's search results, it will show the modern Wikiwand interface.
Wikiwand extension is a five stars, simple, with minimum permission required to keep your browsing private, safe and transparent.