Loading AI tools
З Вікіпедії, вільної енциклопедії
Голодомор у Казахстані 1919–1922 років, (каз. Qazaqstandağı 1919—1922 jj. aşarşılıq), також Ашаршилик (каз. Aşarşılıq) або Туркестанський голод 1919–1922 років[3] — період масового голоду та посухи, що мав місце в Киргизькій АРСР (сучасний Казахстан) і Туркестанській АРСР в результаті громадянської війни в Росії,[4][5][6] в якій від 400 000 до 750 000[2] загинуло селян, переважну більшість якого становили казахи (1 млн осіб).[7] Ця подія була частиною Великого російського голоду 1921–22 років, який торкнувся інших частин СРСР, під час якого загалом загинуло до 5 000 000 людей.[8]
Ашаршилик (1922—1923) | |
---|---|
Частина голоду в Росії 1921—1922 | |
![]() Мапа Киргизької АРСР і Туркестанської АРСР 1922 року | |
Місце атаки | |
Дата | 1919–1922 |
Спосіб атаки | голод |
Загиблі | 400,000[1]–750,000[2] |
Організатори | ![]() |
Масовий голод був викликаний сильними періодичними посухами, посиленими Громадянською війною в Росії та політикою Продрозв'єрства, прийнятою радянським урядом.
До 1919 року приблизно половина населення голодувала. Поширеними були також епідемії тифу та малярії. Найбільший відсоток втрат казахського населення був в Актюбінській, Акмолинської, Кустанайської та Уральської областях. За оцінками демографів, загинуло близько 19% населення, що еквівалентно 400 тисячам осіб. Проте голова Центральної виборчої комісії Туркестанської АРСР Турар Рискулов підрахував, що «мабуть загинуло близько третини населення», що еквівалентно 750 000 осіб.[9]
Під час першого голоду загинуло близько одного мільйона осіб, а під час голоду в Казахській РСР 1932–1933, за різними оцінками, — від 1,5 до 2 мільйонів осіб. Так казахи за 10 — 15 років втратили близько половини населення. Світова історія не знає трагедії подібного масштабу. Кожен казах просто зобов'язаний знати, пам'ятати про цю трагедію.
Кандидат історичних наук Олександр Миколайович Алексєєнко у своїй науковій роботі на здобуття докторського ступеня «Сільське населення Казахстану. 1920–1990 рр..» досліджував динаміку чисельності, національний склад, міграційне та природний рух сільського населення Казахстану. На основі аналізу великого кола архівних і опублікованих джерел визначив основні тенденції розвитку сільського населення республіки. Розглянув такі закриті раніше проблеми, як демографічні наслідки голоду початку 20 — і 30-х років, масові переселення до Казахстану в 20-30-і роки, депортація репресованих народів у 30-40-і роки, освоєння цілини.[10]
Історик Мусаєв Б. А у своїй роботі на здобуття наукового ступеня Голод в першій половині 20-х років XX століття в Казахстані: історичний, соціально-політичний аналіз", досліджуючи соціально-політичні процеси, що відбувалися у першій половині 20-х рр. XX ст., висвітлив причини, масштаби і наслідки Голоду 1919–1922 та 1932-1933 років. Проаналізовано соціально-політичну, економічну ситуацію 1921–1922 рр. Визначив соціально-економічні та демографічні наслідки голоду. Дав оцінку діяльності органів влади, розкрив їх взаємини з центром і периферією в облаштуванні державних структур, в ліквідації наслідків лиха. Встановлено наслідки масового голоду в 5 губерніях КазАССР, демографічні зміни складу населення, аграрно-продовольчі, господарсько-економічних втрат, вплив на здоров'я і смертність людей. Показано оптимальні шляхи боротьби з всенародним лихом, гуманітарною катастрофою в житті народу. Продовольча проблема вкупі зі становленням нового державного устрою віднесена до глобальних проблем світового розвитку.[11]
Мустафа Шокай (каз. Мұстафа Шоқай-ұлы) — казахський громадський і політичний діяч, публіцист, ідеолог боротьби за свободу і незалежність Єдиного Туркестану, пише у книзі «Туркестан під владою Рад. До характеристики диктатури пролетаріату»:
….. Ще один витяг із книги того ж Рыскулова. Цього разу мова піде про нечуваною ніде у світі «голодної політиці» радянської влади по відношенню до корінного населення Туркестану. Говорячи про голод серед тубільного населення, зокрема серед казахського, турар Рискулов свідчить, що один "з ззаслуженних керівників Жовтневого перевороту в Туркестані Тоболін на засіданні Туркестанського Центрального Виконавчого Комітету заявив прямо, що киргизи (казахи), як економічно слабкі з точки зору марксистів все одно повинні будуть вимерти. Тому для революції важливіше витрачати кошти не на боротьбу з голодом, а на підтримку краще фронтів (див. передмову, стор XII).
"Кількість померлих від голоду (мусульман), говорить Рыскулов (стор.77), обчислюється у величезних розмірах … «Але цифр він не приводить. Радянські джерела (1919 р.) називали жахливу цифру в один мільйон сто четырнадцать тысяч (1 114 000). Таким є наш національний пасив від московської» національно-визвольної політики ". А ось «радянський актив». — Можна сказати, пише Т. Рыскулов на стор.77, що загиблі люди врятували радянську владу, тому що якщо б вони, ці мільйони голодуючих … прийшли і почали вимагати своєї частки, то вони б не залишили каменя на камені і перевернули б все … Журнал Простор.1992.N9-10.C.101-112[12]
Seamless Wikipedia browsing. On steroids.
Every time you click a link to Wikipedia, Wiktionary or Wikiquote in your browser's search results, it will show the modern Wikiwand interface.
Wikiwand extension is a five stars, simple, with minimum permission required to keep your browsing private, safe and transparent.