Loading AI tools
село в Івано-Франківській області, Україна З Вікіпедії, вільної енциклопедії
Підга́йчики — село в Україні, у Коломийському районі Івано-Франківської області. Адміністративний центр Підгайчиківської сільської громади.
село Підгайчики | |
---|---|
Країна | ![]() |
Область | Івано-Франківська область |
Район | Коломийський район |
Громада | Підгайчиківська сільська громада |
Основні дані | |
Засноване | 1457 рік |
Населення | 2657 |
Площа | 21,54 км² |
Густота населення | 123,35 осіб/км² |
Поштовий індекс | 78256 |
Телефонний код | +380 03433 |
Географічні дані | |
Географічні координати | 48°33′54″ пн. ш. 25°10′48″ сх. д. |
Водойми | Турка |
Відстань до районного центру |
12 км |
Найближча залізнична станція | Підгайчики |
Місцева влада | |
Адреса ради | 78256, Івано-Франківська обл., Коломийський р-н, с. Підгайчики, вул. Соборна, 12а |
Карта | |
Мапа | |
![]() | |
|
Село розкинулося над річкою Турка (притока Пруту), за 12 км від районного центру. Є залізничний зупинний пункт Підгайчики. Через село проходить шосе Р24.
Село вперше згадується в писемних джерелах 1457 року, тоді воно називалося Підгайцями: «1457, 1 січня, шляхетний Іоан Кола з Мартинова записав шляхетній Ядвізі, своїй дружині, дідичці з Мартинова, 1000 марок від своєї особистої щедроти зі своїх сіл Хлебичин, Рошана в Галицькому дистрикті, Підгайче в Коломийському. Якщо ж Іоанові доведеться раніше відійти з цього світу, тоді Ядвіга, будучи вдовою або вийшовши вдруге заміж, матиме їх на весь час свого життя. Якщо вона помре, дібра відійдуть до спадкоємців Іоана без жодного звільнення в 1000 марок». Власниками села були галицький підстолій Ян Кола, після його смерті (1468 року) з 1473 року спільно брати Ян, Павел, Пйотр Коли.[1]
На території села виявлено 14 археологічних поселень, частина артефактів з яких зберігається у шкільному музеї. Знайдені пам’ятки доби палеоліту, раннього мезоліту, підкарпатської культури шнурової кераміки, комарівської, голіградської, лукашівської, пшеворської культур, культури карпатських курганів, Київської Русі.
Упродовж XV—XIX ст. селяни з Підгайчик брали активну участь у Національно-визвольній війні українського народу під проводом Б.Хмельницького, сприяли діяльності опришків. В XIX ст. відбулось культурне і економічне піднесення в селі. Цьому сприяло скасування панщини 1848 р., відкриття школи 1872 р., будівництво залізниці 1888 р., будівництво гуральні. Чималий внесок у розвиток економіки зробили поміщики.
В XX столітті жителі села Підгайчики відчули на собі численні політичні, економічні і культурні зміни.
У червні 1931 року, підпільний комсомольський комітет села Підгайчики вирішив провести акт непокори і добитись більшої платні і зменшення робочого дня. Замість 60 грош платні вимагали 1,20 злотих і добивались десятигодинного робочого дня. Не зважаючи на втручання поліції і спроби пана Богусевича найняти робітників з інших сіл, селяни Підгайчик таки досягли своєї мети і їх вимоги були виконані.
На 01.01.1939 в селі проживало 2530 мешканців, з них 2350 українців-грекокатоликів, 130 українців-латинників, 30 поляків, 10 євреїв і 10 німців[2]. Село входило до складу ґміни Ґвоздзєц Място Коломийського повіту Станиславівського воєводства Польщі.
У період Другої світової війни жителі Підгайчик були у складі Червоної Армії, дивізії СС «Галичина», у лавах УПА. Не обминули селян і репресії радянського партійного керівництва, багато людей було вивезено на Сибір, фізично знищено, зруйновано багато каплиць, хрестів. З 60-х років в селі відбулося потужне економічне зростання завдяки діяльності Василя Ткачука.
Розподіл населення за рідною мовою за даними перепису 2001 року[3]:
Мова | Кількість | Відсоток |
---|---|---|
українська | 2646 | 99.59% |
російська | 10 | 0.38% |
польська | 1 | 0.03% |
Усього | 2657 | 100% |
Храм Благовіщення Пречистої Діви Марії 1854 р.[4] — пам'ятка архітектури місцевого значення № 828[5]. Настоятель — митр. прот. Михайло Сметанюк. У 2016 р. перейшла з-під юрисдикції УАПЦ в УПЦ КП[6].
В селі є загальноосвітня школа І-III ст., збудована 1976 року, будинок культури, сільська бібліотека.
Seamless Wikipedia browsing. On steroids.
Every time you click a link to Wikipedia, Wiktionary or Wikiquote in your browser's search results, it will show the modern Wikiwand interface.
Wikiwand extension is a five stars, simple, with minimum permission required to keep your browsing private, safe and transparent.