Loading AI tools
З Вікіпедії, вільної енциклопедії
Володавський повіт (рос. дореф. Влодавскій уѣздъ, пол. Powiat włodawski) — історична адміністративно-територіальна одиниця Седлецької (1867—1912) і Холмської (1912—1918) губерній Російської імперії та Люблінського воєводства Другої Речі Посполитої. Утворений у 1867 році. Повітовий центр — місто Володава.
Володавський повіт | ||||
![]() | ||||
Губернія | Холмська губернія, Седлецька губернія | |||
---|---|---|---|---|
Центр | Володава | |||
Створений | 1867 | |||
Скасований | 1939 | |||
Площа | 1176,0 (1885) | |||
Населення | 72 476[1] осіб (1897) | |||
Найбільші міста | Володава, Парчів | |||
Попередники | Володавський округ | |||
Наступники | Володавський повіт |
В 1911 р. повіт поділявся на 14 волостей:
Ухвалою другої Думи від 9 травня 1912 (закон 23 червня 1912) населена українцями частина Володавського повіту передана з Седлецької губернії до новоутвореної Холмської: місто Володава і волості Острів, Устимів, Воля-Верещинська, Володава, Вирики, Ганськ, Городище, Кривоверба, Опілля, Романів, Собібор і Турно та села Боднарівка, Білка, Угнин і Хмелів волості Дубова-Колода, села Бабянка, Колеховичі і Тисьмениця волості Тисьмениця.
Повіт розташовувався на південному сході губернії. Межував на півдні з Холмським повітом, на заході — з Любартівським, на північному сході — з Більським повітом, на північному заході — з Радинським, а на сході — з Берестейським Гродненської губернії і Володимир-Волинським повітом Волинської губернії. Площа повіту становила 1900,1 версти[1].
За даними етнографічної експедиції 1869—1870 років під керівництвом Павла Чубинського, у повіті проживало 38 894 українськомовних греко-католиків[2].
В 1890 р. в повіті нараховувалось 83 474 особи, з них 3 701 особа непостійного проживання, у містах — 13 726 осіб, у селах — 69748 осіб. За віровизнанням: 50 397 православних (до 1875 р. — греко-католики), 15 290 римокатоликів, 15 516 юдеїв, 2 694 протестанти.
За переписом населення Російської імперії 1897 року в повіті проживало 98 035 осіб (49 389 чоловіків і 48 646 жінок)[1]. Найбільші міста — Володава (6673 осіб) та Парчів (6660 осіб)[1]. Розподіл населення за мовою згідно з переписом 1897 року[3]:
Мова | Осіб | Відсоток |
---|---|---|
українська | 54 653 | 55,75 % |
польська | 21 017 | 21,44 % |
єврейська | 15 601 | 15,91 % |
німецька | 4 237 | 4,32 % |
російська | 2 271 | 2,32 % |
інші | 256 | 0,26 % |
Разом | 98 035 | 100 % |
У 1906/1907 роках у повіті налічувалося 43 576 православних і 44 175 римо-католиків[4].
У 1906/1907 роках у повіті діяло 30 православних церков і 7 римо-католицьких костелів[4].
Seamless Wikipedia browsing. On steroids.
Every time you click a link to Wikipedia, Wiktionary or Wikiquote in your browser's search results, it will show the modern Wikiwand interface.
Wikiwand extension is a five stars, simple, with minimum permission required to keep your browsing private, safe and transparent.