Loading AI tools
селище міського типу в Україні, у Борівській селищній громаді Ізюмського району Харківської області З Вікіпедії, вільної енциклопедії
Борова́ — селище в Україні, у Борівській селищній територіальній громаді Ізюмського району Харківської області. Населення станом на 1 січня 2020 року — 5277 осіб.
селище Борова | |
---|---|
Країна | ![]() |
Область | Харківська область |
Район | Ізюмський район |
Громада | Борівська селищна громада |
Код КАТОТТГ | UA63040050010023832 |
Основні дані | |
Засновано | 1790 (234 роки) |
Статус | із 2024 року |
Площа | 7,8 км² |
Населення | ▼ 5277 (01.01.2018)[1] |
Густота | 677 осіб/км²; |
Поштовий індекс | 63801 |
Телефонний код | +380 5759 |
Географічні координати | 49°22′54″ пн. ш. 37°38′27″ сх. д. |
Висота над рівнем моря | 92 м |
Водойма | р. Борова, Оскіл, Оскільське водосховище
|
Відстань | |
Найближча залізнична станція: | Переддонбасівська |
До станції: | 1,5 км |
До обл. центру: | |
- залізницею: | 193 км |
- автошляхами: | 144 км |
Селищна влада | |
Адреса | 63801, Харківська обл., Ізюмський р-н, селище Борова, вул. Центральна, 1 |
Голова селищної ради | Тертишний Олександр Володимирович |
Вебсторінка | Борівська селищна рада |
Карта | |
![]() | |
|
Селище міського типу Борова розташоване на лівому березі Оскільського водосховища у місці впадання в нього невеликої річки Борова. Селище витягнуто вздовж річки на ~ 8 км. Від водосховища селище відділяє невеликий сосновий масив. До селища примикає село Бойні. Нижче за течією за 2 км село Підлиман.
Відстань до обласного центру залізницею 193 км, автошляхами — 165 км. Через селище пролягають автошляхи територіального значення Р78Р79 та залізниця, найближча станція Переддонбасівська (за 1,5 км).
Назва селища Борова ймовірно походить від однойменної лівої притоки Оскола — річки Борової, а назва річки походить від прадавнього соснового бору, що простягається завдовжки на 20 км.
За даними історика Леся Ісаїва, слобода Борова була заснована не пізніше 1790 року шляхом об'єднання кількох хуторів з різними назвами. Борова не має ніякого відношення до монастирського хутора Борова на річці Оскіл, що веде своє літочислення з XVII століття, що в подальші роки називався, як селище Боровий, за часів СРСР — село Оскіл[2].
Перші літописні згадки про Борівську землю датуються 1698 роком у розповіді про Гороховатську чоловічу пустинь — невеликий монастир, що спочатку був на лівому березі Оскола, а згодом розташувався на правому березі Оскола, біля гороховатських скель, у 1760 році повернувся на лівий берег Оскола, при впадінні річки Борової. Хоча перші поселення на її території, як вважають історики, з'явились ще раніше[3]. Можливо, що водночас з монастирем був заснований і хутір Боровий.
Приблизно у 1780—1784 роки в Куп'янському повіті Харківського намісництва проведений перепис всіх земельних угідь. У цих документах згадується про два хутора з однаковою назвою — Боровий.
Один з цих хуторів для тих часів був великим населеним пунктом, він мав 35 дворів з населенням 247 чоловік. Розташований хутір по обидві сторони річки Борової. Поблизу Піщаного озера і двох безіменних озер, обнесений огорожею з двома вежами, церквою і дерев'яними келіями, стояв монастир. Саме цьому монастирю і належав хутір, населення якого обробляли монастирські землі.
На лівому березі річки Борової був другий хутір Боровий, а землі його — по обидві сторони річки. Цей хутір мав лише три двори, в яких мешкало 20 осіб. Всі вони були кріпаками поміщиці.
Обидва хутори були заселені вихідцями з Правобережної України, так званими черкасами.
У листопаді 1788 року монастир було ліквідовано, його землі та майно перейшли у власність держави, селян перевели до розряду економічних, а згодом — державних.
У 1794 році з території ліквідованого шість років тому монастиря до хутора Борового на лівий берег річки була перенесена церква, навколо якої розрослася Боровська слобода. Її населення поповнювалося за рахунок колишніх військових, які після 25 років служби оселилися тут та отримували невеликі ділянки землі.
Населення хуторів, а потім і слободи Борової в основному займалося землеробством і тваринництвом. Вирощували жито, пшеницю, просо, овес, розводили велику рогату худобу, овець, іноді розвивалося садівництво. Крім того, жінки пряли льон, коноплю, шерсть, ткали полотно і сукно. Вироби йшли для власного користування, а іноді — на продаж.
Тривалий час Борова була невеликою слободою Гороховатської волості. На початку XX століття слобода розрослася, особливо у напрямку хутора Борового.
Селище постраждало внаслідок геноциду українського народу, проведеного урядом СРСР у 1932—1933 роках, кількість встановлених жертв у Боровій та Шийківці — 693 людини[4].
З 24 серпня 1991 року селище міського типу Борова у складі Незалежної України.
12 червня 2020 року розпорядження Кабінету Міністрів України № 725-р «Про визначення адміністративних центрів та затвердження територій територіальних громад Харківської області» Борівська селищна рада об'єднана з Борівською селищною громадою.
17 липня 2020 року, в результаті адміністративно-територіальної реформи та ліквідації Борівського району, село увійшло до складу Ізюмського району[5].
4 квітня 2022 року жителів селища закликали евакуюватися власним транспортом або наданими селищною громадою автобусами до поїздів. Із 15 тис. жителів виїхала приблизно половина населення[6].
14 квітня, вранці, в село поблизу Борової зайшли російські загарбники. Вони роздягали і били чоловіків, відбирали телефони, виносили майно з осель. Ввечері голова Харківської ОВА Олег Синєгубов підтвердив, що російські окупанти зайшли до Борової, в результаті селище опинилося під тимчасовою окупацією[6].
14 квітня росіяни обстріляли евакуаційні автобуси в Боровій, в результаті обстрілу загинуло 7 осіб, 27 осіб отримали поранення[6]. Водії автобусів, побачивши російських загарбників, зупинилися на узбіччі та вийшли з транспорту з піднятими руками, однак окупанти розстріляли людей впритул[6].
3 жовтня Збройні сили України звільнили смт Борову від російських окупантів[7][8][9].
Розподіл населення за рідною мовою за даними перепису 2001 року[10]:
Мова | Кількість | Відсоток |
---|---|---|
українська | 6157 | 90.46% |
російська | 610 | 8.96% |
вірменська | 12 | 0.18% |
білоруська | 7 | 0.10% |
болгарська | 3 | 0.04% |
румунська | 2 | 0.03% |
гагаузька | 1 | 0.02% |
інші/не вказали | 14 | 0.21% |
Усього | 6806 | 100% |
В селищі діють:
Закриті підприємства:
Чимало мешканців займаються ловлею раків та рибальством.
Уродженцями Борової є:
Seamless Wikipedia browsing. On steroids.
Every time you click a link to Wikipedia, Wiktionary or Wikiquote in your browser's search results, it will show the modern Wikiwand interface.
Wikiwand extension is a five stars, simple, with minimum permission required to keep your browsing private, safe and transparent.