Loading AI tools
nyckelpigeart Från Wikipedia, den fria encyklopedin
Plommonpiga (Oenopia conglobata)[1] är en skalbaggsart som först beskrevs av Carl von Linné 1758. Den ingår i släktet Oenopia och familjen nyckelpigor.[1]
Oenopia conglobata | |
| |
Systematik | |
---|---|
Domän | Eukaryoter Eukaryota |
Rike | Djur Animalia |
Stam | Leddjur Arthropoda |
Understam | Sexfotingar Hexapoda |
Klass | Egentliga insekter Insecta |
Ordning | Skalbaggar Coleoptera |
Familj | Nyckelpigor Coccinellidae |
Släkte | Oenopia |
Art | Plommonpiga Oenopia conglobata |
Vetenskapligt namn | |
§ Oenopia conglobata | |
Auktor | (Linnaeus, 1758) |
![]() | |
Hitta fler artiklar om djur med |
Arten är en medelstor nyckelpiga med skära täckvingar, mörk mittlinje och mörka fläckar. Fläckarnas antal varierar, men ligger normalt kring 16.[2]
Utbredningsområdet omfattar större delen av Europa utom Island och Brittiska öarna[3], österut via Vitryssland, Ukraina, Moldavien, Kaukasus, Georgien, Armenien och Azerbajdzjan till Kazakstan och Sibirien samt sydöst till Pakistan, Mongoliet, Kina och Nordkorea[4]. I Sverige finns den främst i Uppland och Västmanland, vissa observationer är även gjorda i Värmland, östra Östergötland, Södermanland, nordöstra Småland, Gotland, Halland och Skåne[5]. I Finland förekommer den framför allt i söder och sydöst, norrut till Södra Österbotten, Norra Savolax och Norra Karelen[6]. I både Sverige[5] och Finland är den klassificerad som livskraftig ("LC"); i Finland har den emellertid tidigare (2000) varit rödlistad som sårbar ("VU")[7].
Plommonpigan lever i biotoper dominerade av träd, främst lövträd, som skogar, skogsbryn, sanka alsnår, parker och trädgårdar. Födan består av bladlöss och bladloppor[8] som den främst tar på popplar och almar, men även på arter ur videsläktet, björkar och ekar[4]. Arten kan få två generationer per år. Den övervintrar i barkspringor på popplar och andra träd, även barrträd, i poppelstubbar, i diverse håligheter och inomhus i byggnader.[4]
Arten betraktas som ett nyttodjur i många fruktträdgårdar, och har undersökts som lämplig för biologisk bekämpning bland annat av bladloppan Agonoscena pistaciae som angriper pistaschodlingar i Iran[8] samt av bladlusen Brachycaudus cardui, som lever på plommon, persika och aprikos i bland annat Turkiet[9].
Seamless Wikipedia browsing. On steroids.
Every time you click a link to Wikipedia, Wiktionary or Wikiquote in your browser's search results, it will show the modern Wikiwand interface.
Wikiwand extension is a five stars, simple, with minimum permission required to keep your browsing private, safe and transparent.