турнир у тенису From Wikipedia, the free encyclopedia
Тениски турнир у Вимблдону (енгл. ) је најстарији, према многим мишљењима и најугледнији гренд слем турнир у тенису.[4][5][6][7][8] Одржава се сваког јуна или јула (почиње шест недеља пре првог понедељка у августу) у Свеенглеском клубу у Вимблдону, у Лондону, почев од 1877, и трећи је по реду гренд слем турнир у години после отвореног првенства Аустралије и Француске. Од када је Отворено првенство Аустралије пребачено на тврду подлогу 1988, Вимблдон је остао једини велики турнир у тенису који се још увек игра на оригиналној подлози, трави, због чега је и игра добила своје оригинално име, „тенис на трави“.
Турнир је једини гренд слем који се игра на трави. Играју се мушки и женски мечеви у појединачној конкуренцији, као и у паровима, и мешовитим паровима (мушко-женски пар). Такође, играју се турнири за јуниоре (појединачно и у паровима). Додатна категорија такмичења је за тенисере преко 35 и преко 45 година.
![]() Вимблдонски турнир | |
Држава одржавања | ![]() |
---|---|
Град | Вимблдон, Лондонска општина Мертон |
Стадион | свеенглески клуб за тенис на трави и крокет |
Подлога | трава |
Новчане награде | 40.350.000 £ (2022)[1] |
— Појединачно | 128 (М: 128 квалификације)[2] (Ж: 96 квалификације)[3] |
— Парови | 64 (М: 16 квалификације)[2] (Ж: 16 квалификације)[3] |
— Мешовити | 48 |
На Вимблдонском турниру за све играче важе одређена правила понашања и облачења. Турнир је такође познат и по томе што нема спонзора за оглашавање на теренима. Године 2009. на централном терену уграђен је покретни кров, како би се избегли прекиди мечева због кише.
Свеенглески клуб за тенис на трави и крокет је основан 1868, првобитно „Свеенглески клуб за крикет“. Његов први терен био је код Ворпл улице у Вимблдону.[9]
Године 1876. тенис на трави, игра коју је осмислио Волтер Клоптон Вингфилд око годину раније првобитно позната као „сферистика“, придодата је активностима клуба. У пролеће 1877, клуб је променио име у „Свеенглески клуб за тенис на трави и крикет“ и потврдио је ту промену имена покретањем првог шампионата у тенису на трави. Нови кодекс правила, који је заменио онај који је вршио Клуб за крикет Марлибен, осмишљен је поводом овог догађаја. Правила су слична данашњим, осим детаља попут висине мреже, стубова и удаљености сервис линије од мреже.
Први вимблдонски турнир почео је 9. јула 1877. године. Одржано је само такмичење за мушкарце у појединачној конкуренцији а победио је Спенсер Гор, бивши играч рекетима Харов школе, од укупно 22 учесника. Финалу је присуствовало око 200 гледалаца а улазница је износила један шилинг.[10]
Травната поља била су смештена тако да је главни терен био у средини, док су други били смештени око њега, од тога потиче и име „централни терен“.[lower-alpha 1] Име је задржано када је клуб премештен 1922. на садашњу локацију код Черч пута, иако више није важила прича о његовом положају. Ипак, 1980. четири нова терена додељена су у комисију на северни део поседа, што је значило да је Централни терен још једном тачно дефинисан. На отварању новог терена бр. 1 1997. истакнут је овај опис.
До 1882, активност клуба је скоро искључиво била ограничена на тенис на трави и те године реч 'крикет' била је изузета из назива. Ипак, из сентименталних разлога, обновљена је 1899.
Од 1884. одржава се такмичење за жене у појединачној конкуренцији, као и за мушке парове. Парови за жене и мешовити парови такмиче се од 1913. године. До 1922, прошлогодишњи победник могао је да игра само финале против такмичара који би се квалификовао за финале. Као и на осталим гренд слем турнирима, на Вимблдону су се до 1968. такмичили најбоље рангирани аматерски играчи. Ниједан Британац није у појединачној конкуренцији победио од 1936, када је то учинио Фред Пери, све до 2013. и тријумфа Ендија Марија, док ниједна Британка није освојила турнир након Вирџиније Вејд 1977, иако су Анабел Крофт и Лора Робсон победиле на шампионату у конкуренцији за девојчице 1984, односно 2008. Први телевизијски пренос реализован је 1937.
Вимблдон се сматра главним тениским турниром па је приоритет клуба да сачува престиж који турнир има. С том намером 1993. представљен је дугорочни план у циљу побољшања услова за праћење и одигравање мечева.[12]
Прва фаза (1994—1997) је завршена 1997, када је саграђен нови терен број 1 у Ејоранџи парку, и један нови медијски центар, две додатна травната терена и тунел испод брда који повезује Черч роуд и Самерсет роуд.
Друга фаза (1997—2009) подразумевала је отклањање комплекса терена број 1, како би се направио пут за нову Миленијум зграду, чиме би био обезбеђен велики простор за играче, штампу, званичнике и чланове, и проширење западне трибине централног терена за још 728 места.
Трећа фаза (2000—2011) завршена је изградњом улазне зграде, места за особље клуба, музеја, банке и билетарнице.[13]
Нови покретни кров саграђен је за такмичење које је одржано 2009. године. Те године по први киша није одложила мечеве на Централном терену. Клуб је тестирао нови кров догађајем познатим као Прослава Централног терена у недељу, 17. маја 2009, на коме су пријатељске мечеве играли и Андре Агаси, Штефи Граф, Ким Клајстерс и Тим Хенман. Први меч у такмичењу који је у потпуности игран под новим кровом био је између Ендија Марија и Станисласа Вавринке 29. јуна 2009, у којем је победио Мари. Енди Мари је такође учествовао у мечу на Вимблдону, који је завршен у 11:02 победом против Маркоса Багдатиса на централном терену у трећем колу турнира из 2012. године. Финале из 2012. у конкуренцији мушкараца између Роџера Федерера и Марија било је прво финале играно под кровом, постављеним током трећег сета.[14]
Нови терен број 2 са капацитетом од 4000 места саграђен је на месту старог терена број 13 за такмичење одржано 2009. године. Терен број 3 са 2000 места саграђен је на месту старијих терена број 2 и 3.[15]
Вимблдон се састоји од пет главних дешавања, пет јуниорских дешавања и пет уз позивницу.[16]
Пет главних догађаја, и број играча (или тимова у случају парова) су:
Пет јуниорских догађаја и број играча или тимова су:
Нема мешовитих парова на овом нивоу.
Пет догађаја уз позивницу и број парова су:
Мечеви за мушкарце појединачно или у пару играју се на пет сетова; сви други догађаји играју се на три сета. Тајбрејк се игра ако резултат достигне 6-6 у било ком сету осим у петом (ако се игра на пет сетова) или у трећем (на три сета), у том случају игра се на предност од два гема.
Сви догађаји су по принципу једне елиминације,[20] осим за мушкарце, старије мушкарце и жене са позивницом који се играју по Бергеровом систему.
Све до 1922, победници такмичења од претходне године (осим за женске парове и мешовите парове) били су аутоматски пласирани у финале (тада познато изазовна рунда). Због тога су многи добитници задржавали титуле узастопним годинама, како су они могли да одмарају док су се њихови противници играли од почетка такмичења. Од 1922, победник из претходне године је требало да игра све рунде, као и други конкуренти.
Рекорд | Период | Тенисер(и) | Број | Година победе |
---|---|---|---|---|
Мушкарци од 1877. | ||||
Освајач највише титула у мушкој појединачној конкуренцији | Пре 1968: | ![]() |
7 | 1881–86, 1889. |
Након 1968: | ![]() |
8 | 2003–2007, 2009, 2012, 2017. | |
Освајач највише титула у низу у мушкој појединачној конкуренцији | Пре 1968: | ![]() |
6 | 1881–86. |
Након 1968: | ![]() ![]() |
5 | 1976–80. 2003–07. | |
Освајач највише титула у конкуренцији мушких парова | Пре 1968: | ![]() ![]() |
8 | 1897–1901, 1903–05. |
Након 1968: | ![]() |
9 | 1993–97, 2000 (са Марком Вудфордом), 2002–04. (са Јонасом Бјоркманом) | |
Освајач највише титула у низу у конкуренцији мушких парова | Пре 1968: | ![]() ![]() |
5 | 1897–1901. |
Након 1968: | ![]() ![]() |
5 | 1993–97. | |
Освајач највише титула у конкуренцији мешовитих парова (мушкарци) | Пре 1968: | ![]() ![]() |
4 | 1963, 1965, 1966, 1968. (са Маргарет Корт) 1953–56 (3 са Дорис Харт, 1 са Ширли Фрај Ирвин) |
Након 1968: | ![]() ![]() |
4 | 1967, 1971, 1973, 1974 (са Били Џин Кинг) 1999 (са Лисом Рејмонд, 2003 (са Мартином Навратиловом, 2010 (са Каром Блек), 2015. (са Мартином Хингис) | |
Освајач највише титула (укупно: појединачно, мушки и мешовити парови) | Пре 1968: | ![]() |
13 | 1897–1906. (5 појединачно, 8 мушки парови) |
Након 1968: | ![]() |
10 | 1993–2004. (9 мушки парови, 1 мешовити парови) | |
Жене од 1884. | ||||
Освајачица највише титула у женској појединачној конкуренцији | Пре 1968: | ![]() |
8 | 1927–30, 1932, 1933, 1935, 1938. |
Након 1968: | ![]() ![]() |
9 | 1978, 1979, 1982–1987, 1990. | |
Освајачица највише титула у низу у женској појединачној конкуренцији | Пре 1968: | ![]() |
5 | 1919–1923. |
Након 1968: | ![]() ![]() |
6 | 1982–1987. | |
Освајачица највише титула у конкуренцији женских парова | Пре 1968: | ![]() |
12 | 1914 (са Агатом Мортон), 1919–23, 1925 (са Сизан Ланглан), 1926 (са Мери Браун), 1927, 1930 (са Хелен Вилс), 1933, 1934. (са Симон Матје) |
Након 1968: | ![]() ![]() |
7 | 1976 (са Крис Еверт), 1979 (са Били Џин Кинг), 1981–84, 1986. (са Пем Шрајвер) | |
У обе ере: | ![]() |
10 | 1961, 1962 (са Карен Хенц Сасмен), 1965 (са Маријом Буено), 1967, 1968, 1970, 1971, 1973 (са Роузи Касалс), 1972 (са Бети Стоув), 1979. (са Мартином Навратиловом) | |
Освајачица највише титула у низу у конкуренцији женских парова | Пре 1968: | ![]() ![]() |
5 | 1919–23. |
Након 1968: | ![]() ![]() ![]() |
4 | 1981–84.
1991 (са Ларисом Нејланд), 1992–94. (са Ђиђи Фернандез) | |
Освајач највише титула у конкуренцији мешовитих парова (жене) | Пре 1968: | ![]() |
7 | 1919, 1921, 1923 (са Рандолфом Лисетом), 1927 (са Френком Хантером), 1928 (са Патриком Спенсом), 1930 (са Џеком Крафордом), 1932. (са Енрикеом Мајером) |
Након 1968: | ![]() ![]() |
4 | 1985 (са Полом Макнамијем), 1993 (са Марком Вудфордом), 1995 (са Џонатаном Старком), 2003. (са Леандером Паесом) | |
Освајачица највише титула (укупно: појединачно, женски и мешовити парови) | Пре 1968: | ![]() |
19 | 1914–1934. (12 појединачно, 7 мешовити парови) |
Након 1968: | ![]() ![]() |
20 | 1976–2003. (9 појединачно, 7 женски парови, 4 мешовити парови) | |
У обе ере: | ![]() |
20 | 1961–1979. (6 појединачно, 10 женски парови, 4 мешовити парови) |
Рекорд | Тенисер(и) | Број | Година | |
---|---|---|---|---|
Највише добијених мечева (мушкарци) | ![]() |
95 | 1999–2019. (опен ера) | |
Највише добијених мечева (жене) | ![]() ![]() |
120 | 1973–1994, 2004. (опен ера) | |
Најбољи проценат победа (мушкарци) | ![]() |
92,72% (51:4) | 1973–1981. (опен ера) | |
Најбољи проценат победа (жене) | ![]() |
90,36% (75:8) | 1984–1999. (опен ера) | |
Освојена титула без изгубљеног сета (мушкарци) | ![]() ![]() ![]() ![]() ![]() ![]() |
18:0 21:0 20:0 |
1878. 1938. 1955. 1963. 1976. 2017. | |
Највише добијених гемова у финалу | ![]() |
39 | 2009. | |
Највише одиграних мечева (мушкарци) | ![]() |
223 | ||
Највише узастопних учешћа на турниру (мушкарци) | ![]() |
30[21] | 1888–1922. | |
Највише одиграних мечева (жене) | ![]() ![]() |
326 | ||
Највише узастопних учешћа на турниру (жене) | ![]() |
26 | 1960–1985. | |
Највише пораза у финалима (мушкарци или жене) | ![]() ![]() |
7 | 1885, 1887, 1888, 1891, 1892, 1893, 1901. 1973, 1978, 1979, 1980, 1982, 1984, 1985. | |
Најниже рангирани победник (мушкарци или жене) | ![]() |
125. позиција | 2001. | |
Победник са позивницом организатора (мушкарци или жене) | ![]() |
2001. | ||
Најниже рангирана победница | ![]() |
31. позиција (23. носилац) | ||
Најмлађи победник | ![]() |
17 година, 227 дана | 1985. | |
Најмлађа победница (појединачно) | ![]() |
15 година, 285 дана | 1887. | |
Најмлађа победница (женски парови) | ![]() |
15 година, 282 дана | 1996. | |
Најстарији победник | ![]() |
41 година, 182 дана[21] | 1909. | |
Победници и у јуниорској и у сениорској конкуренцији | ![]() ![]() ![]() ![]() |
1972. 1982. 1983. 1998. |
1976–80. 1987. 1988, 1990. 2003–07, 2009, 2012, 2017. | |
Победнице и у јуниорској и у сениорској конкуренцији | ![]() ![]() ![]() ![]() |
1960. 1956. 1994. 1996. |
1962. 1969. (под венчаним презименом Џоунс) 1997. 2006. | |
Најдуже мушко финале (по времену) | ![]() ![]() |
4 сата, 57 минута | 2019. | |
Најдужи мушки меч (по времену) | ![]() ![]() |
11 сати, 5 минута | 2010. | |
Најдуже мушко финале (по гемовима) | ![]() ![]() |
77 гемова | 2009. | |
Најдужи мушки меч (по гемовима) | ![]() ![]() |
183 гема | 2010. | |
Најдуже женско финале (по времену) | ![]() ![]() |
2 сата, 45 минута | 2005. | |
Најдужи женски меч (по времену) | ![]() ![]() |
3 сата, 45 минута[23] | 1995. | |
Најдуже женско финале (по гемовима) | ![]() ![]() |
46 гемова | 1970. | |
Добијен сет без изгубљеног поена (златни сет) | ![]() (3. коло, противница ![]() |
15 минута[24] | 2012. |
Представљени су само победници од 1968. За потпунији списак видети: мушкарци и жене појединачно.
Година | Мушкарци | Жене |
1968. | ![]() | ![]() |
1969. | ![]() | ![]() |
1970. | ![]() | ![]() |
1971. | ![]() | ![]() |
1972. | ![]() | ![]() |
1973. | ![]() | ![]() |
1974. | ![]() | ![]() |
1975. | ![]() | ![]() |
1976. | ![]() | ![]() |
1977. | ![]() | ![]() |
1978. | ![]() | ![]() |
1979. | ![]() | ![]() |
1980. | ![]() | ![]() |
1981. | ![]() | ![]() |
1982. | ![]() | ![]() |
1983. | ![]() | ![]() |
1984. | ![]() | ![]() |
1985. | ![]() | ![]() |
1986. | ![]() | ![]() |
1987. | ![]() | ![]() |
1988. | ![]() | ![]() |
1989. | ![]() | ![]() |
1990. | ![]() | ![]() |
1991. | ![]() | ![]() |
1992. | ![]() | ![]() |
1993. | ![]() | ![]() |
1994. | ![]() | ![]() |
1995. | ![]() | ![]() |
1996. | ![]() | ![]() |
1997. | ![]() | ![]() |
1998. | ![]() | ![]() |
1999. | ![]() | ![]() |
2000. | ![]() | ![]() |
2001. | ![]() | ![]() |
2002. | ![]() | ![]() |
2003. | ![]() | ![]() |
2004. | ![]() | ![]() |
2005. | ![]() | ![]() |
2006. | ![]() | ![]() |
2007. | ![]() | ![]() |
2008. | ![]() | ![]() |
2009. | ![]() | ![]() |
2010. | ![]() | ![]() |
2011. | ![]() | ![]() |
2012. | ![]() | ![]() |
2013. | ![]() | ![]() |
2014. | ![]() | ![]() |
2015. | ![]() | ![]() |
2016. | ![]() | ![]() |
2017. | ![]() | ![]() |
2018. | ![]() | ![]() |
2019. | ![]() | ![]() |
2020. | није играно — пандемија вируса корона | |
2021. | ![]() | ![]() |
2022. | ![]() | ![]() |
2023. | ![]() | ![]() |
Seamless Wikipedia browsing. On steroids.
Every time you click a link to Wikipedia, Wiktionary or Wikiquote in your browser's search results, it will show the modern Wikiwand interface.
Wikiwand extension is a five stars, simple, with minimum permission required to keep your browsing private, safe and transparent.