From Wikipedia, the free encyclopedia
Џорџ Стивенсон (енгл. ; Вајлам, 9. јун 1781 — Лондон, 26. децембар 1848), енглески инжењер и проналазач.[1]
Џорџ Стивенсон | |
---|---|
Џорџ Стивенсон | |
Датум рођења | 9. јун 1781. |
Место рођења | Вајлам, Велика Британија |
Датум смрти | 26. децембар 1848. (67 год.) |
Место смрти | Лондон, Уједињено Краљевство |
Џорџ Стивенсон рођен је у селу Вајламу, поред Њукасла, 9. јуна 1781. године. Потицао је из сиромашне породице. Био је друго од шесторо деце Роберта и Мабел Стивенсон. Отац му је био ложач у руднику, а мајка кћер бојача тканина. Највећу забаву му је причињавало прављење машина од иловаче и различитих млинова од дрвета. Није имао новчаних средстава за школовање па је рано почео сам да зарађује. Његови браће и сестре су зарађивали као гоничи коња и рудари, а сам Џорџ је радио пољске послове и као чобанин. Са четрнаест година се запошљава као помоћни радник у руднику угља. Ту је радио поред свог оца и тако напредовао до ложача.[2]
У Килингворту је 1814. изумео прву сигурносну лампу за руднике. Новчану награду за тај изум уложио је у изградњу радионице локомотива у Њукаслу.
Прву парну локомотиву конструисао је Ричард Тревитик 1803. године и дао јој име . Али та локомотива није била довољно добра да се примени у железничком саобраћају. За време пробе, због тежине локомотиве, шине су се ломиле.[3] Стивенсон је уочио дa шине морају да буду далеко јаче.[4] Стивенсонова локомотива, којом је управљао, вукла је 27. септембар 1825. на прузи Стоктон - Дарлингтон први путнички воз на свету. Локомотива је вукла теретни воз са путницима. Локомотива је вукла 12 теретних кола и 22 кола са путницима. У возу је било чак 450 путника и то је био први превоз путника железницом. Успеху су допринеле јаче шине и локомотива која је била прилично усавршена. Године 1823. Стивенсон гради и фабрику локомотива. На такмичењу за најбољу локомотиву на прузи Ливерпул - Манчестер, победила је 6. октобра 1829. Његова локомотива постизала је брзину од 30 километара на час.[5]
Као саветник, Стивенсон је учествовао у изградњи многих железничких пруга у Енглеској и Европи. Изградио је још 14 локомотива до 1825. године.[4][6]
Seamless Wikipedia browsing. On steroids.
Every time you click a link to Wikipedia, Wiktionary or Wikiquote in your browser's search results, it will show the modern Wikiwand interface.
Wikiwand extension is a five stars, simple, with minimum permission required to keep your browsing private, safe and transparent.