Ћерпич (черпић), у Србији позната и као тугла, је назив за непечену опеку направљену од блата и сушену на сунцу. Блато се обично мешало са песком и сламом да би добила боља конструктивна својства и да би се лакше повезивало, а у неким крајевима света и са балегом. Ова смеша би се стављала у дрвене калупе и сушила на сунцу. При зидању би се повезивао свежим блатом[1]. Оптималан однос компоненти земљишта за ћерпич је:15% глине, 10-30% праха и 55-75% финог песка[2].
Грађевине од ћерпича су врло издржљиве, а поред тога што им је градња најјефтинија, акумулирају енергију (добар су изолатор) па су преко зиме топле, а лети хладне.[5]
У српском овај архаични израз потиче из турског језика (тур.), сличан термин истог корена је и бугарски кирпич, а у многим језицима основа му је арапска (арап., ат-туб - опека од блата), тако се у енглеском, шпанском, француском, италијанском... употребљава реч . Ат-туб има корене у староегипатској речи ђ-б-т = блато, која се у коптском трансформисала у тобе и прешла у арапски.[6][7][8]
Утврђење Арг-е Бам у Ирану, највећа је грађевина од ћерпича, из 500. п. н. е.
У сувим климатским условима, черпићне структуре су изузетно издржљиве и заступљене су у неким од најстаријих постојећих зграда на свету. Највећа грађевина направљена од адобе опека је утврђењеАрг-е Бам у Ирану из 500. п. н. е. Тврђава је делимично срушена у разорном земљотресу 26. децембра 2003. године. Черпићне зграде нуде значајне предности због своје веће термалне масе, али се зна да су посебно подложне оштећењима услед земљотреса ако се на неки начин не ојачају.[9][10] Случајеви у којима су черпићне структуре биле знатно оштећене током земљотреса укључују земљотрес у Гватемали из 1976. године, земљотрес у Баму из 2003. године и земљотрес у Чилеу 2010. године.
Цигла од ћерпича је композитни материјал направљен од земље помешане са водом и органског материјала попут сламе или балеге. Састав тла обично обухвата песак, муљ и глину. Слама је корисна ради везивне чврстоће цигле и омогућава да се цигла равномерно осуши, чиме се спречава пуцање услед неједнаких стопа скупљања кроз циглу.[15] Галега нуди исту предност. Најпожељнија текстура земљишта за производњу муља за ћерпич је 15% глине, 10–30% муља и 55–75% ситног песка.[16] Други извор наводи 15–25% глине и остатак песка и крупнијих честице до калдрме од 50 до 250 mm (2 до 10 инча), без штетног ефекта. Савремени ћерпич се стабилизује са емулгованим асфалтом или Портланд цементом до 10% тежине.
Не више од половине садржаја глине не би требало да буде експанзивна глина, а остатак неекспанзивни илит или каолинит. Превише експанзивне глине доводи до неравномерног сушења кроз циглу, што доводи до пуцања, док ће превише каолинита направити слабу циглу. Типично, тла југозапада Сједињених Држава, где је таква конструкција била широко коришћена, имају адекватан састав.[17]
У Србији и на Балкану су се куће од ћерпича или тугле правиле вероватно још од средњег века па све до 1930-их година када је почела масовнија употреба печене цигле. Куће од тугле су биле уобичајене за оне крајеве у којима је било обилне количине земљишта као што су Шумадија, Поморавље, Повардарје, Војводина, Славонија и Босна док је у каменитим пределима попут Црне Горе, Далмације и Херцеговине била заступљенија изградња кућа од камена или дрвета.
За изградњу куће од ћерпича је била потребна одређена вештина па су тако по селима постојали мајстори зидари који су правили туглу и градили куће домаћинима. Овакве куће су се одликовале дуговечношћу, а такође су имале изванредну топлотну и звучну изолацију па је тако зими одржавана виша температура док је лети боравак у њима био много пријатнији. Мана кућа од тугле је појава мишева и инсеката па су тако укућани били приморани да примењују разне методе како би их искоренили.
Куће од тугле су се у највећем броју случаја кречиле у бело, а укућани су развили обичај да се током крсне славе оцрњује плафон свећом како би гости наредне године видели да је поново кречено.
Mauricio, Ana Cecilia; Grieseler, Rolf; Heller, Andrew R.; Kelley, Alice R.; Rumiche, Francisco; Sandweiss, Daniel H.; Viveen, Willem (2021-11-30). „The earliest adobe monumental architecture in the Americas”. Proceedings of the National Academy of Sciences (на језику: енглески). 118 (48). Bibcode:2021PNAS..11802941M. ISSN0027-8424. doi:10.1073/pnas.2102941118.
Collyns, Dan (15. 8. 2009). „Peru rebuilds two years on from quake”. news.bbc.co.uk. Приступљено 24. 8. 2009. Cases where adobe structures were widely damaged during earthquakes include the 1976 Guatemala earthquakeand the 2003 Bam earthquake.(језик: енглески)
Архивирано на сајту (24. јун 2017) Short documentary about adobe preparation and 2010 Chile earthquake Livingatlaschile.com, FICh, retrieved 5 March 2014
Austin, George. „Adobe as a building material”(PDF). New Mexico Geology, November 1984. New Mexico Bureau of Mines and Mineral Resources. стр.70. Архивирано из оригинала(PDF) 2. 12. 2013. г. Приступљено 27. 2. 2013.
Hasel, Michael G. (2019). „Architecture”. Ур.: Freedman, David Noel. Eerdmans dictionary of the Bible. William B. Eerdmans Publishing Company. стр.246-247?. ISBN978-1-4674-6046-0.
Mogens Herman Hansen, A Comparative Study of Six City-state Cultures, Københavns universitet Polis centret (2002) Videnskabernes Selskab, 144 pages 87-7876-316-9
Kathryn A. Bard and Steven Blake Shubert, Encyclopedia of the Archaeology of Ancient Egypt, 1999, Routledge, 938 pages 0-415-18589-0
Birge, Darice Elizabeth; Miller, Stephen Gaylord; Kraynak, Lynn Harriett; Miller, S. G. (1992—2018). Excavations at Nemea. University of California Press. стр.113n345. ISBN978-0-520-07027-1. „Adding straw or dried vegetable matter to the clay of mudbricks was a common practice”
– детаљни ДВД видео снимак који показује конструкцију зидова од черпића и њихову употребу као термалне зидне масе
развили су патентирани систем под називом Супер черпић, у којем се вреће напуњене стабилизованом земљом полажу у слојеве са бодљикавом жицом како би обликовале структуру која је довољно јака да издржи земљотресе, пожар и поплаву.
– Британска организација која има фокус на правилном одржавању и очувању земљаних зграда у регионима Велике Британије у којима постоји дуга историја градње са блатом
– сајт о истраживањима земљане архитектуре стабилизованe гипсом
-{Kleiwerks – међународна организација препозната по свом јединственом доприносу модерним земљаним и природним техникама градње широм света. Њихов фокус је на образовању кроз практично искуство. Искусни стручњаци могу се контактирати и постоје редовне демонстрације у том подручју.
– умјетничка конструкција с черпићом, експериментално земљиште и тематски парк за креативни живот близу природе
– опис пројекта Фонда за светске споменике за очување цркава у Нови Мексико, Сједињене Америчке Државе
Wikiwand in your browser!
Seamless Wikipedia browsing. On steroids.
Every time you click a link to Wikipedia, Wiktionary or Wikiquote in your browser's search results, it will show the modern Wikiwand interface.
Wikiwand extension is a five stars, simple, with minimum permission required to keep your browsing private, safe and transparent.