From Wikipedia, the free encyclopedia
Кордоба или Кордова (шпа. ) град је у аутономној заједници Андалузији у Шпанији, и главни град покрајине Кордоба. Налази се на реци Гвадалкивир (шпа. ), у подножју планинског венца Сијера Морене (шпа. ).
Кордоба | |
---|---|
![]() | |
Административни подаци | |
Држава | ![]() |
Аутономна заједница | Андалузија |
Становништво | |
Становништво | |
— | 325.453 |
— густина | 259,28 ст./km2 |
Географске карактеристике | |
Координате | 37° 53′ 00″ С; 4° 47′ 00″ З |
Апс. висина | 120 m |
Површина | 1.255,24 km2 |
Остали подаци | |
Градоначелник | Андрес Окања |
Поштански број | 14000–14999 |
Веб-сајт | |
cordoba.es |
Кордоба је до данас сачувала карактеристичну маварску урбану архитектуру с бројним грађевинама сачуваним из доба арапске власти.
Велика Абд-ар-Рахманова џамија, грађена од 785, један је од највеличанственијих споменика исламске уметности.
Град су основали Картагињани. Римљани су га освојили 152. године п. н. е., а Визиготи у VI веку. Године 711. освајају га Арапи. Седиште је Кордовског емирата од 756. до 929. и Кордовског калифата 929—1031. године. Након пропасти калифата (1031) основана је независна република (таифа) Кордоба коју је 1069. године освојио Абад III, владар Севиље. Од 1091. године припада Алморавидима које су у 12. веку заменили Алмохади.
Доласком под власт Кастиље 1236. године град назадује у односу на Толедо и Мадрид. Град је докрајчила куга око 1600. године, па се број становника почетком 18. века свео на тек око 20.000.
Од 1808—1813. био је под француском влашћу, а током Шпанског грађанског рата од 1936. године упориште је присталица генерала Франка.
Данас је велико средиште истоимене покрајине и велико туристичко одредиште.
Кордоба је родни град Сенеке Старијег, Сенеке Млађег у 1. век. пр. н. е, као и Авероеса и Мајмонидеса у XII веку.
Према процени, у граду је 2008. живело 325.453 становника. [1]