From Wikipedia, the free encyclopedia
Купола на стени (арапски: قبة الصخرة , хебрејски: כיפת הסלע ) је исламско светилиште смештено на Храмовној гори у Старом граду Јерусалиму. Првобитно је довршена 691–692. године по налогу Омејадског халифе Абд ел Малика током друге фитне (исламског грађанског рата) на месту Другог jеврејског храма, уништеног током римске опсаде Јерусалима 70. године. Првобитна купола се срушила 1015. године, а обновљена је 1022—1023. Купола на стени је у основи једно од најстаријих постојећих грађевина исламске архитектуре.[2]
Купола на стени | |
---|---|
арап. qubbat aṣ-ṣaẖra | |
![]() Купола на стени, Стари део Јерусалима | |
Основне информације | |
Локација | Јерусалим, Израел |
Координате | 31.7780° С; 35.2354° И |
Религија | ислам |
Грана/традиција | Исламско светилиште |
Држава | Држава Палестина |
Управа | Јорданско министарство за вакуфе |
Архитектонски опис | |
Стил архитектуре | исламски, омејадски, абасидски, османски |
Главни градитељ | Абд ел Малик ибн Марван |
Оснивање | обнова: дограђена 820, обнављана 1020, 1545—1566, 1721—1722, 1817, 1874—1875, 1959—1962, 1993. |
Почетак изградње | 688–692. н. е.[1] |
Спецификације | |
Висина | 20 m |
Број купола | 1 |
Њена архитектура и мозаици били су рађени по узору на оближње византијске цркве и палате,[3] мада је њен спољни изглед значајно промењен у османском и затим у модерном периоду, пре свега додавањем позлаћеног крова, 1959—1961. и поново 1993. На осмоугаону основу грађевине можда је утицала византијска црква трона Маријиног (позната и под називом Катисма на грчком и ал Кадизми на арапском), саграђена између 451. и 458. на путу између Јерусалима и Витлејема.[3]
Камен темељац, над којим је саграђена Купола на стени, има изузетан значај у Аврамским религијама као место са којег је Бог створио свет и првог човека, Адама.[4] Такође се верује да је ово место на коме је Аврам покушао да жртвује свог сина Исака, и као место на коме се манифестује Божја присутност више него на било ком другом месту, ка коме се Јевреји окрећу током молитве. Велики значај овог места за муслимане потиче из традиција које га повезују са стварањем света и веровања да је Ноћно путовање посланика Мухамеда према небу почело са стене у средишту грађевине.[5][6][7]
Као једне од локација Светске баштине Унеска, названа је „најпрепознатљивијом знаменитошћу Јерусалима“,[8] заједно са две оближње грађевине Старог града, западним зидом и „ротондом“ у цркви Светог гроба.[9] То је најранија археолошки атестирана верска грађевина коју је саградио муслимански владар, а на натписима зграде налазе се најранији епиграфски натписи ислама и пророка Мухамеда. Натписи су се показали као прекретница, јер су касније постали уобичајена карактеристика у исламским структурама и готово увек спомињу Мухамеда. Купола на стени остаје „јединствени споменик исламске културе у готово свим аспектима“, укључујући и „уметничко дело и као културни и побожни документ“, према историчару Олегу Грабару.
Структура је у основи осмоугаона. У њеном средишту је прекривена куполом, пречника приближно 20 метара, постављеном на уздигнутом кружном тамбуру на 16 носача (4 ступца и 12 стубова).
Ова централна структура окружена је осмостраном аркадом од 24 ступца и стубова.[11] Осмоугаона аркада и унутрашњи кружни тамбур стварају унутрашњи амбулаторијум који окружује свету стену.
Спољни зидови су такође октагонални. Сваки од њих има приближно 18 у ширини и 11 у висини. Спољни и унутрашњи октагон стварају други, спољни амбулаторијум који окружује унутрашњи.
И кружни тамбур и спољни зидови садрже много прозора.
Унутрашњост куполе раскошно је украшена мозаиком, фајансом и мермером, од којих је већи део додат неколико векова након завршетка изградње. Садржи и куранске натписе.
Посвећени натпис Куфским писмом постављен око куполе садржи датум за који се верује да је година кад је купола оригинално довршена, 72. по Хиџри (691/2), док је име првог халифе градитеља Куполе, ал Малика избрисано и замењено именом Абасидског халифе Ел-Мамуна (владао 813–833) током чије владавине је дошло до обнове грађевине.
Сура Јасин („Срце Кур'ана”) је исписана преко горњег дела са плочицама, а наручио ју је у 16. веку Сулејман Величанствени.[12] Изнад овога је написана 17. сура Ал-Исра, која говори о Ноћном путовању посланика Мухамеда на небо.
Seamless Wikipedia browsing. On steroids.
Every time you click a link to Wikipedia, Wiktionary or Wikiquote in your browser's search results, it will show the modern Wikiwand interface.
Wikiwand extension is a five stars, simple, with minimum permission required to keep your browsing private, safe and transparent.