насеље у градској општини Сурчин у граду Београду From Wikipedia, the free encyclopedia
Добановци је насеље у градској општини Сурчин у граду Београду. Према попису из 2022. било је 7705 становника.
Добановци | |
---|---|
![]() Добановци | |
Административни подаци | |
Држава | Србија |
Град | Београд |
Општина | Сурчин |
Становништво | |
— 2022. | 7.705 |
Географске карактеристике | |
Координате | 44° 49′ 22″ С; 20° 13′ 19″ И |
Временска зона | (), лети () |
Апс. висина | 73 |
Остали подаци | |
Поштански број | 11272 |
Позивни број | 011 |
Регистарска ознака |
Налази се у југоисточном Срему, 18 западно од центра Београда, у београдској општини Сурчин, поред ауто-путева Београд — Загреб и Београд-Нови Сад. Кроз насеље саобраћају линије 603 (Угриновци — Добановци — Ледине), 606 (Грмовац — Добановци — Сурчин), 611 (Земун — Добановци) и ноћна линија 601 (Главна железничка станица — Добановци).
У кругу Ловно-шумарског газдинства Добановачки забран пронађено је Археолошко налазиште Забран Петровчић са остацима цркве и некрополе из 7/8. и 14. века.
Добановци се први пут помињу 1404. године у једном мађарском средњовековном документу, иако је вероватно да су постојали и раније. Најстарији конкретни подаци из 16. века, записани због пореза: два турска пописа, један из 1546. године, а други из 1566/1567. године.
У првом попису наведено 50 домаћинства која су плаћала по 408 акчи пореских дужбина, без пашарина, а у другом 43 домаћинства која су плаћала готово двоструки износ пореза. Из наведених пописа може се видети да су становници Добановаца били Срби.
Нема тачног записа када је подигнута црква у Добановцима, али се у попису из 1546. године помиње и сеоски поп. Црква посвећена Светом Николи, (сеоска слава) саграђена је 1732. године. Данашња црква Светог Николаја је подигнута 1803. године под заштитом је државе. Иконостас је изграђен 1842. године и дело је Петра Чортановића.
Школа у Добановцима почиње са радом у другој половини XVIII века. Школска зграда подигнута је 1890. године, а 1908. се отвара и учитељско место за учитеља Словака.
У првој половини XIX века у Добановце се досељавају Словаци претежно из Бачке. Они су припали парохији у Бољевцима, а евангелистичка црква је подигнута нешто касније.
Почетком Првог светског рата, српска војска је накратко заузела место. Након њиховог одласка 20. септембра (3. октобра), мађарски жандарми, штрафкор, ухватили су 11 мештана и убили их. Костурница и споменик су им подигнути 1936.[1][2]
СР Србија је 1975. председнику Титу поклонила нову кућу у Добановачком забрану.[3]
У насељу Добановци живи 6412 пунолетних становника, а просечна старост становништва износи 38,6 година (37,6 код мушкараца и 39,6 код жена). У насељу има 2353 домаћинства, а просечан број чланова по домаћинству је 3,45.
Ово насеље је великим делом насељено Србима (према попису из 2022. године), примећен је пад у броју становника.
Етнички састав према попису из 2002.[5] | ||||
---|---|---|---|---|
Срби | 7.524 | 92,56% | ||
Словаци | 232 | 2,85% | ||
Југословени | 38 | 0,46% | ||
Хрвати | 30 | 0,36% | ||
Црногорци | 27 | 0,33% | ||
Роми | 24 | 0,29% | ||
Македонци | 16 | 0,19% | ||
Муслимани | 10 | 0,12% | ||
Украјинци | 6 | 0,07% | ||
Словенци | 4 | 0,04% | ||
Горанци | 4 | 0,04% | ||
Албанци | 4 | 0,04% | ||
Мађари | 3 | 0,03% | ||
Русини | 2 | 0,02% | ||
Руси | 2 | 0,02% | ||
Чеси | 1 | 0,01% | ||
Немци | 1 | 0,01% | ||
непознато | 24 | 0,29% |
м | ж | |||
? | 8 | 10 | ||
80+ | 45 | 103 | ||
75—79 | 59 | 111 | ||
70—74 | 157 | 174 | ||
65—69 | 184 | 271 | ||
60—64 | 233 | 241 | ||
55—59 | 201 | 222 | ||
50—54 | 288 | 259 | ||
45—49 | 385 | 308 | ||
40—44 | 319 | 342 | ||
35—39 | 297 | 302 | ||
30—34 | 263 | 283 | ||
25—29 | 259 | 243 | ||
20—24 | 304 | 284 | ||
15—19 | 316 | 314 | ||
10—14 | 282 | 260 | ||
5—9 | 207 | 215 | ||
0—4 | 190 | 189 | ||
Просек : | 37,6 | 39,6 |
| ||||||||||||||||||||||||
|
Пол | Укупно | Неожењен/Неудата | Ожењен/Удата | Удовац/Удовица | Разведен/Разведена | Непознато |
---|---|---|---|---|---|---|
Мушки | 3.318 | 988 | 2.130 | 122 | 72 | 6 |
Женски | 3.467 | 704 | 2.140 | 507 | 110 | 6 |
УКУПНО | 6.785 | 1.692 | 4.270 | 629 | 182 | 12 |
Пол | Укупно | Пољопривреда, лов и шумарство | Рибарство | Вађење руде и камена | Прерађивачка индустрија |
---|---|---|---|---|---|
Мушки | 1.641 | 179 | 0 | 1 | 515 |
Женски | 1.163 | 65 | 0 | 1 | 314 |
УКУПНО | 2.804 | 244 | 0 | 2 | 829 |
Пол | Производња и снабдевање | Грађевинарство | Трговина | Хотели и ресторани | Саобраћај, складиштење и везе |
Мушки | 13 | 128 | 304 | 30 | 243 |
Женски | 3 | 26 | 202 | 43 | 73 |
УКУПНО | 16 | 154 | 506 | 73 | 316 |
Пол | Финансијско посредовање | Некретнине | Државна управа и одбрана | Образовање | Здравствени и социјални рад |
Мушки | 4 | 66 | 49 | 31 | 28 |
Женски | 18 | 57 | 41 | 77 | 193 |
УКУПНО | 22 | 123 | 90 | 108 | 221 |
Пол | Остале услужне активности | Приватна домаћинства | Екстериторијалне организације и тела | Непознато | |
Мушки | 36 | 2 | 2 | 10 | |
Женски | 43 | 3 | 1 | 3 | |
УКУПНО | 79 | 5 | 3 | 13 |
Seamless Wikipedia browsing. On steroids.
Every time you click a link to Wikipedia, Wiktionary or Wikiquote in your browser's search results, it will show the modern Wikiwand interface.
Wikiwand extension is a five stars, simple, with minimum permission required to keep your browsing private, safe and transparent.