From Wikipedia, the free encyclopedia
Alergijska bronhopulmonalna aspergiloza (ABPA) je imunološka pljučna bolezen, ki jo povzroča preobčutljivost na glive iz rodu Aspergillus (in sicer Aspergillus fumigatus).[1] Spore glive Aspergillus bolnik vdihne z zrakom.[2] Pojavlja se pri bolnikih z astmo ali cistično fibrozo.[3]
Alergijska bronhopulmonalna aspergiloza | |
---|---|
Specialnost | pulmologija ![]() |
Klasifikacija in zunanji viri | |
MKB-9 | 518.6 |
OMIM | 103920 |
DiseasesDB | 956 |
MedlinePlus | 000070 |
eMedicine | radio/55 |
MeSH | D001229 |
Alergijska bronhopulmonalna aspergiloza je verjetno genetsko pogojena bolezen, povezana z več geni. Ko se pojavi, nikoli več popolnoma ne izgine, lahko pa pride do dolgotrajnih obdobij izboljšanja. Pri genetsko dovzetnih bolnikih vdihane spore aspegilov vzniknejo v hife ter sproščajo antigene, ki aktivirajo prirojene in pridobljene imunske odzive v pljučih.[1]
Razširjenost bolezni ni povsem znana, a naj bi se pojavljala pri 13 % astmatičnih bolnikov[4] in pri 1 do 15 % bolnikov s cistično fibrozo.[5] Razširjenost med splošnim prebivalstvom je ocenjena na okoli 1–2 %, z okoli 5 milijoni bolnikov po vsem svetu.[3]
Klinična slika bolnika z ABPA je poslabšanja astme s ponavljajočimi epizodami obstrukcije, povišane telesne temperature, slabosti, izkašljevanja rjavega sluzastega izmečka, periferne eozinofilije in hemoptiz, medtem ko težko dihanje ni vedno prisotno. Nekateri bolniki so lahko tudi asimptomatski.[2]
Diagnoza alergijske bronhopulmonalne aspergiloze temelji na kliničnih, radioloških in imunoloških izslednih.[3] Za postavitev diagnoze ABPA se ugotavlja prisotnost glavnih in ostalih kriterijev. Glavni kriteriji so: anamneza astme, prisotnost pljučnih infiltratov, prisotnost eozinofilije v periferni krvi, prisotnost serumskih precipitinov za Aspergilus fumigatus, pozitivni kožni testi za aspergilusni antigen, povišani celokupni IgE v krvi, povišani specifični IgE in IgG za Aspergilus fumigatus, s pomočjo visokoločljivostne računalniške tomografije vidne centralne bronhiektazije.[2]
Namen zdravljenja ABPA je preprečevanje epizod akutnih poslabšanj in preprečiti oziroma upočasniti pljučno prizadetost. Za zdravljenje se uporabljajo steroidi in antimikotiki (na primer itrakonazol[1]). Za prognozo bolezni je pomembno, da se zdravljenje prične v zgodnjih stadijih in se tako prepreči razvoj bronhiektazij ali pljučne fibroze.[2]
Seamless Wikipedia browsing. On steroids.
Every time you click a link to Wikipedia, Wiktionary or Wikiquote in your browser's search results, it will show the modern Wikiwand interface.
Wikiwand extension is a five stars, simple, with minimum permission required to keep your browsing private, safe and transparent.