Transilvánska kotlina (slovenský normovaný názov; iné názvy: Transilvánska panva, Transilvánska plošina, Transilvánska vysočina, Transilvánska zníženina; starším pravopisom: Transylvánska panva, Transylvánska plošina, Transylvánska vysočina,[1]Transylvánska zníženina;[2] zriedkavo: Sedmohradská kotlina, Sedmohradská panva; rumunské názvy pozri nižšie) je územná (napr. geomorfologická) jednotka, presnejšie medzihorská kotlina v Rumunsku, ktorej reliéf má často charakter pahorkatín až vysočín.[3] Tvorí jadro historickej krajiny Sedmohradsko (Transilvánia).
Podișul Transilvaniei – doslova náhorná plošina Transilvánie (J. Kondracki – pozri nižšie – pravidelne prekladá v rumunských názvoch slovo podișul ako wyżyna, čiže vysočina)
Podișul Transilvan – doslova transilvánska náhorná plošina
Depresiunea Transilvaniei – doslova Transilvánska zníženina (depresiunea sa dá preložiť aj ako kotlina, ale v rumunčine existuje na kotlinu aj výraz cuveta, ktorý sa – ale len voľne – používa aj v súvislosti Transilvánskou kotlinou[5] a veľmi zriedkavo aj v podobe názvu Cuveta Transilvaniei)
Depresiunea colinară a Transilvaniei – doslova kopcovitá zníženina Transilvánie
Bazinul Transilvaniei – doslova panva Transilvánie
Bazinul Transilvan – doslova transilvánska panva
Dealurile Transilvaniei – doslova vŕšky/kopce Transilvánie
Colinele Transilvaniei – doslova pahorky/kopce Transilvánie
Na sever(ozápad)e je hranica sporná, lebo v závislosti od autora (pozri nižšie) môže kotlina siahať (a) zhruba až po (nie vrátane) Munții Gutâiului (Gutinské vrchy) a sídlo Marghita, alebo (b) po (nie vrátane) Munţii Meseş a Munții Țibleșului (ostatné územie z bodu a sa potom obyčajne priradí k Západorumunským Karpatom), alebo (c) zriedkavejšie len po rieky Someşul Mic a Someşul Mare (teda bez Podişul Someşan). Na severozápade teda Transilvánska kotlina v závislosti od definície môže hraničiť buď s Veľkou dunajskou kotlinou alebo so Západorumunskými Karpatmi (alebo s Podişul Someşan).
Rumunský výraz Podişul Transilvan(iei) okrem spomenutých troch významov môže u niektorých autorov označovať:
len samotné "podişuri" (jednotné číslo podiş(ul) = náhorná plošina), čiže len z horizontálneho hľadiska prostrednú časť širokého chápania kotliny
len Câmpia Transilvaniei (v širšom zmysle), t. j. len z vertikálneho hľadiska prostrednú časť širokého chápania kotliny, alebo
(podľa tejto mapy zrejme) len južnú časť širokého chápania kotliny, teda len Podișul Târnavelor (v širšom zmysle)
Zaraďuje sa ako samostatná jednotka, alebo ako časť Karpát[6] (ako samostatná podjednotka Karpát alebo - podľa J. Kondrackého - ako spoločná podjednotka Karpát spolu so Západorumunskými Karpatmi), alebo ako časť Panónskej panvy.[7][8] Podľa V. Krála je Transilvánska kotlina samostatnou veľkou územnou jednotkou..., ktorú treba na vyššej úrovni považovať za najrozsiahlejšiu vnútrokarpatskú panvu.
Rozloha je vyše 25 000km².[9] Nadmorská výška sa pohybuje najčastejšie v rozmedzí 500 – 600mn.m.Reliéf Transilvánskej kotliny predstavujú plošiny, pahorkatiny, údolné nivy a na úpätí okolitých horstiev zníženiny a menšie panvy. Je tvorená neogénnymipieskovcami obsahujúcimi vložky sadrovcov a soli, ktoré podliehajú krasovým javom. Kras sa nachádza len na rôznych povrchových zníženinách (rum. crovuri).[10]
Podnebie je mierne a teplé. Najväčšie rieky sú Mureš, Tirnava a Olt (ul). Nachádzajú sa tu významné centrá Rumunska – mestá Kluž, Târgu Mureş, Brašov, Sibiu a iné. Kotlina je bohatá na prírodné zdroje – zemný plyn, hnedé uhlie, železná ruda, mangán, sadrovec, kamenná soľ a minerálne pramene. Na základe týchto zdrojov tu boli vybudované rôzne priemyselné odvetvia. Poľnohospodárstvo (pšenica, kukurica, cukrová repa, zemiaky, tabak, vinič a pod.) sa tu rozvíja vďaka úrodnej pôde a vhodnému podnebiu. Chová sa tu dobytok a vo vyšších polohách ovce.[11]
Depresiunile marginale (Depresiunile subsecvente şi marginale de contact)- t. j. zníženiny po celom južnom a západnom okraji panvy, konkrétne sú to: Almaş-Agriş (pod Meseşom), Huedin, Gilău-Cluj-Iara, Turda-Alba Iulia, Secaş, Sălişte-Sibiu, Făgăraş
Subcarpaţii Transilvaniei – na východnom okraji panvy
B) Delenie 2 (v rámci autorovho podrobného geomorfologického členenia Rumunska z roku 2002)
Depresiunea Transilvaniei:
Podişul Someşan
Culmea Prisnel
Podişul Boiului
Depresiunea Jibou (Guruslău)
Dealurile Ciceului
Dealurile Bobâlnei
Depresiunea Almaş-Agrij
Dealurile Clujului
Podişul Huedinului (Huedin-Păniceni)
Dealurile Feleacului
Câmpia Transilvaniei
Câmpia Fizeşului
Câmpia Sărmaşului
Podişul Târnavelor
Dealurile Târnavei Mici
Podişul Hârtibaciului
Podişul Amnaşului
Podişul Secaşelor
Depresiunea Făgăraşului
Depresiunea Sibiului
Depresiunea Slăliştei
Depresiunea Alba Iulia-Turda
Subcarpaţii Transilvaniei
Subcarpaţii Lăpuşului
Muscelele Năsăudului
Dealurile Bistriţei
Dealurile Mureşului
Subcarpaţii Târnavelor
Subcarpaţii Homoroadelor
Poznámky:
ad A): Na inom mieste v knihe autor celú panvu nazýva Depresiunea Transilvaniei
ad A aj B): Podişul Transilvaniei na severe siaha iba po (nevrátane) vrchy Meseș a Preluca, územie na sever od nich je priradené k Dealurile Crișanei (Krišskej pahorkatine)
ad A aj B): Culoarul Orǎştiei je zaradený pod Carpații Meridionali
ad B): V tomto delení sú "Depresiunile marginale" zaradené pod Podişul Someşan, Câmpia Transilvaniei a Podişul Târnavelor
Depresiunea Transilvaniei na severe siaha iba po (nevrátane) vrchy Meseș a Preluca
Culoarul Orǎştiei je (aspoň jeho severná časť) zaradený pod Depresiunea Transilvaniei
Podișul Hârtibaciului a Podișul Secașelor sú u iných autorov zaradené pod Podişul Târnavelor
Na tejto stránke[16] sú posledné dve položky zhora (teda "zníženiny na západe a juhu (spolu s niekoľkými vŕškami/kopcami)" a "Subcarpaţii Transilvaniei") uvedené pod súhrnným označením Zona marginală
Dealurile și depresiunile peritransilvane (alebo... perimontane alebo...circumtransilvane):
Depresiunile şi dealurile peritransilvane din vest
Culoarul depresionar Alba Iulia-Turda
Dealurile Feleacului
Depresiunea Huedin
Depresiunea Almaş – Agrij
Depresiunile peritransilvane sudice
Depresiunea Făgăraş
Depresiunea Sibiu
Depresiunea Sălişte
Depresiunea Apold
Dealurile şi depresiunile peritransilvane din nord şi est (G. Posea ich vraj označuje ako Subcarpaţii Transilvaniei):
Subcarpaţii Lăpuşului
Dealurile Năsăudului
Dealurile Bistriţei
Subcarpaţii Transilvaniei (v užšom zmysle) – t. j. Subcarpaţii Odorheiului şi ai Homoroadelor, Subcarpaţii Târnavei Mici a Subcarpaţii Mureşului şi ai Gurghiului
Transylvánska kotlina. Pyramída(Bratislava: Slovenský ústredný výbor Socialistickej akadémie ČSSR vo Vydavateľstve Obzor), marec 1986, roč.XV, čís.177, s.5648. ISSN0231-9047.
Posea, G.: GEOGRAFIA FIZICĂ A ROMÂNIEI - Partea I - DATE GENERALE. POZIŢIE GEOGRAFICĂ. RELIEF, 2006, najmä str. 95, 189, 230 a zoznam geomorfologického členenia
Posea, G.: GEOMORFOLOGIA ROMÂNIEI RELIEF – TIPURI, GENEZĂ, EVOLUŢIE, REGIONARE, 2005, najmä str. 29, 98, 152, 155, 135, 154, 204 a zoznam geomorfologického členenia vzadu