Členenie Karpát, rozsiahleho horského systému v Európe s celkovou rozlohou asi 210 000 km² a dĺžkou okolo 1 400 km,[1] plošne najrozsiahlejšieho pohoria v Európe, je možné realizovať podľa veľkého množstva kritérií.
|
Niektorý z redaktorov požiadal o revíziu tohto článku. Prosím, opravte a zlepšite tento článok. Po úprave článku môžete túto poznámku odstrániť.
Treba vyšpecifikovať, ktoré členenia (podľa autorov) sú ako používané, aby sa v tom laik vedel orientovať; prípadne presunúť na zoznam členení Karpát |
Vzhľadom na svoj oblúkovitý tvar vypuklý smerom na severovýchod v dôsledku vrásnenia existuje horizontálne delenie na:
- Vonkajšie Karpaty (pásmo flyšových Karpát)
- Vnútorné Karpaty v širšom zmysle
- Stredné Karpaty (Centrálne Karpaty)
- Vnútorné Karpaty v užšom zmysle (pásmo sopečných Karpát)[2]
Hranicu medzi nimi tvorí v ich západnej časti Pieninské bradlové pásmo.
Podľa Encyklopédie Slovenska [3]
Karpaty:
Poznámky:
Karpaty:
Poznámky:
- Vonkajšie karpatské zníženiny nie sú zahrnuté do Karpát
- Transylvánska kotlina nie je zahrnutá do Karpát
- Na schematickom nákrese priloženom k textu (nákres má názov "Orografické rozdelenie karpatskej oblasti podľa akad. D. Andrusova") platí v rozpore s textom článku:
- hranica Západných a Východných Karpát je zakreslená inde (zhruba niekde uprostred Podkarpatskej oblasti)
- pohoria Bakonský les (Maďarsko), Mecsek (Maďarsko) a Apusenské vrchy (Rumunsko) sú zakreslené ako zvláštne jednotky popri Západných, Východných a Južných Karpatoch
Z textu nie je jasné, či autor považuje za súčasť Karpát v (nejakom) širšom zmysle aj Vonkajšie karpatské zníženiny (vrátane rumunských tzv. Predkarpát/Subkarpát) a/alebo Panónsku panvu (spolu s menšími pohoriami na nej) a/alebo Transylvánsku plošinu a/alebo Dolnodunajskú nížinu (napr. o Transylvánskej plošine/panve píše je samostatnou veľkou územnou jednotkou..., ktorú treba na vyššie úrovni považovať za najrozsiahlejšiu vnútornokarpatskú panvu).
Podľa českého, slovenského a poľského členenia
Podľa rumunského členenia
- Severné Karpaty - t.j. Západné Karpaty v česko-slovensko-poľskom chápaní
- Východné Karpaty
- Južné Karpaty - hranica s Východnými Karpatmi je buď v priesmyku Predeal (medzi Brašovskou kotlinou a údolím rieky Prahova) alebo v priesmyku Bran (medzi Brašovskou kotlinou a údolím rieky Dîmbovița)
- Západné Karpaty [teda Západorumunské Karpaty v širšom zmysle] - t.j. pohoria medzi riekou Samoš (Someşul) a Dunajom a Transylvánskou plošinou; hranica voči Južným Karpatom vedie tektonickou brázdou riek Temeš (Timiş) a Cerna, údolím rieky Bistra cez priesmyk Poarta-de-Fier a kotlinu Hațeg do údolia rieky Mureş.
Podľa podrobného zoznamu pohorí V. Krála
Karpatský región (megaregión):
Vlastné Karpaty (na rozdiel od "Karpatského regiónu") teda zrejme (buď priamo podľa Kondrackého alebo len podľa jeho interpretácie poľskou wikipédiou) zahŕňajú vyššie uvedené položky okrem Západných, Severných a Východných Vonkajších karpatských zníženín; Panónskej panvy a Dolnodunajskej nížiny.
Mazúr a Lukniš v Geomorfologickom členení SSR (1978[6] a 1986[7]) a Atlase krajiny SR (2002[8]) členia Karpaty nasledovne:
- Západné Karpaty (provincia)
- Východné Karpaty (provincia)- začínajú na východnom okraji Ľubovnianskej vrchoviny, východnom okraji Čergova a severnom okraji Slanských vrchov
- (?) ....
Poznámky:
- Zahŕňa len Karpaty zasahujúce aj na územie Česka a Slovenska (implicitne aj Poľska)
- Panónska panva nie je zahrnutá pod Karpaty, ale tvorí naopak jednotku na rovnakej úrovni ako Karpaty.
Karpaty:
Poznámka: Zahŕňa len Karpaty zasahujúce aj na územie Česka alebo Slovenska.
Internet Encyclopedia of Ukraine člení Karpaty nasledovne:[10]
- Západné Karpaty
- Východné Karpaty - začínajú buď na rieke Biala, Tyličskom priesmyku a rieke Topľa, alebo na na riekach San, Oslawa a Laborec; pri druhej definícii (t.j. bez Nízkych Beskýd) sa označujú aj ako Ukrajinské Karpaty alebo Lesné Karpaty (vrátane Vihorlatu a podobne)
- Južné Karpaty [t.j. všetky Karpaty v Rumunsku] - začínajú sa pri priesmyku Prislop a rieke Suceava a končia Železnými vrátami
Karpaty (podľa alternatívneho delenia):
- Severné Karpaty (Slovanské Karpaty) - t.j. Západné Karpaty + Východné Karpaty (definované tak, že končia pri Prislope)
- Južné Karpaty (Rumunské Karpaty)
Karpaty (podľa sovietskeho delenia):
Encyclopeadia Britannica člení Karpaty nasledovne[11]
Karpaty:
Poznámky:
- Podľa (nejasného) textu a mapy v hesle ČSR sa Vihorlat chápe niekedy aj ako pohorie mimo Karpát
- V samostatnom hesle Poloninské Karpaty je ako ich východná hranica uvedené Rodenské sedlo
Prociková, A. a kolektív, 1992. Školský lexikón. SPN, Bratislava, 376 s.
heslá „Karpaty“ a „Východné Karpaty“ in: Encyklopédia Slovenska
Král, V.: Fyzická geografie Evropy, 2001
Mazúr, E., Lukniš, M., 1978: Regionálne geomorfologické členenie SSR. Geografický časopis, 30, 2, s. 101-125.
Mazúr, E., Lukniš M., 1986: Geomorfologické členenie SSR a ČSSR. Časť Slovensko. Slovenská kartografia, Bratislava
Geomorfologické jednotky. In: Atlas krajiny Slovenskej republiky. Bratislava, MŽP SR, B. Bystrica, SAŽP, 2002, s. 88)
Götz, A.: Atlas Československé socialistické republiky, 1966 (autori sú J. Demek a E. Mazúr)
KUBIJOVYČ, Volodymyr. Carpathian Mountains [online]. Encyclopedia of Ukraine, [cit. 2024-07-11]. Dostupné online. Carpathian Mountains. In: KONDRACKI, Jerzy. Encyclopædia Britannica [online]. Encyclopædia Britannica, 1999-07-26, [cit. 2024-07-11]. Dostupné online.