From Wikipedia, the free encyclopedia
Doneck (ukr. Донецьк, rus. Донецк) je priemyselné mesto na východnej Ukrajine. Leží na rieke Kalmius, asi 50 km západne od hraníc s Ruskom, 100 km severne od Azovského mora. Je centrom samosprávnej oblasti Donecká oblasť a celého priemyselného regiónu zvaného Donbas. V meste dnes žije zhruba 1 milión obyvateľov, ich počet však po rozpade ZSSR klesá.
Doneck | |||
Донецьк | |||
mesto | |||
|
|||
Štát | ![]() | ||
---|---|---|---|
Oblasť | Donecká oblasť | ||
Časti | Severskij Donec | ||
Nadmorská výška | 169 m n. m. | ||
Súradnice | 48°00′10″S 37°48′19″V | ||
Rozloha | 358,3 km² (35 830 ha) | ||
Obyvateľstvo | 918 917 (2018) | ||
Hustota | 2 564,66 obyv./km² | ||
Vznik | 1869 | ||
Primátor | Oleksandr Lukjančenko | ||
Časové pásmo | SEČ (UTC+2) | ||
- letný čas | SELČ (UTC+3) | ||
PSČ | +380-062 | ||
Poloha mesta na Ukrajine
| |||
Wikimedia Commons: Category:Donetsk | |||
Webová stránka: http://www.donetsk.org.ua | |||
OpenStreetMap: mapa | |||
Portál, ktorého súčasťou je táto stránka: | |||
V roku 1869 vybudoval waleský prieskumník John Hughes na mieste dnešného Donecka metalurgický závod a niekoľko uhoľných baní. Vznikla tu osada „Hughesovka“ (rus. Юзовка, Juzovka). Na začiatku 20. storočia mala už okolo 50 000 obyvateľov, v roku 1917 bola povýšená na mesto a v roku 1922 premenovaná na Stalino (na počesť Josifa Stalina). Tento názov však stratil po odhalení kultu osobnosti v Chruščovovej ére. Dnešný názov dostalo mesto v roku 1961 – je nazvané podľa rieky Donec (pravého prítoku Donu), ktorá však mestom nepreteká.
Od roku 1932 je Doneck oblastným centrom. Po 2. svetovej vojne, keď bolo mesto silne zničené, nastal opäť rýchly rast - stavali sa ďalšie bane, továrne, sídliská. V roku 1978 dosiahol počet obyvateľov 1 milión. Po rozpade Sovietskeho zväzu nastal kolaps riadenej ekonomiky a útlm výroby. Kríza sa prejavila odlivom obyvateľov, ktorých počet klesol pod 1 milión a tiež stále odkladaným otvorením prvej linky metra. Doneck je považovaný za baštu opozície proti ukrajinskej politike po Oranžovej revolúcii a Janukovyčova Strana regiónov tu pri voľbách získava väčšinu hlasov.
Po protivládnych protestoch, ktoré viedli k pádu prezidenta Janukovyča a následnej nestabilnej politickej situácii na východe Ukrajiny vyhlásili v meste proruskí separatisti Doneckú ľudovú republiku. V priebehu leta 2014 o okolie mesta prebiehali boje medzi separatistami a ukrajinskou armádou.
Podľa sčítania v roku 2001 mal Doneck 1 016 000 obyvateľov, údaje z roku 2006 uvádzajú 993 000 obyvateľov. Národnostne tesne prevažujú Rusi (48,15 %) nad Ukrajincami (46,65 %). Prevládajúcim jazykom je ruština, a to aj u rodených Ukrajincov. Ďalšími významnejšími menšinami sú Bielorusi, Gréci, Židia a Arméni.
Buďonkovský rajón Vorošilovský rajón Kalininský rajón Kyjevský rajón Kirovský rajón |
Kujbyševský rajón Leninský rajón Petrovský rajón Proletarský rajón |
Doneck je rozdelený na 9 rajónov, ktoré podliehajú Doneckej mestskej rade (pozri mapku).
Doneck je jedným z najväčších ťažobných a priemyselných centier Ukrajiny. Aj po ekonomickej kríze v 90. rokoch 20. storočia je tu 17 uhoľných baní, 5 veľkých zlievárenských komplexov, desiatky strojárskych a potravinárskych závodov.
Okrem hlavnej stanice má Doneck 3 ďalšie železničné stanice. Hlavné trate, väčšinou dvojkoľajové a elektrifikované, mieria na Sloviansk (-Charkov), Luhansk, Rostov nad Donom, Mariupoľ. Dokončuje sa rekonštrukcia z hľadiska osobnej dopravy najvyťaženejšej trate na Dnipro a Kyjev. Doneck je sídlom Doneckej dráhy, jednej zo 6 divízií štátnych dráh Ukrzaliznycia.[1]
V meste funguje tiež letisko a 2 autobusové stanice. MHD zaisťujú maršrutky, autobusy, trolejbusy a rozsiahla električková sieť. Buduje sa prvá linka metra.
Seamless Wikipedia browsing. On steroids.
Every time you click a link to Wikipedia, Wiktionary or Wikiquote in your browser's search results, it will show the modern Wikiwand interface.
Wikiwand extension is a five stars, simple, with minimum permission required to keep your browsing private, safe and transparent.