![cover image](https://wikiwandv2-19431.kxcdn.com/_next/image?url=https://upload.wikimedia.org/wikipedia/commons/thumb/c/ca/Autism-stacking-cans_edit.jpg/640px-Autism-stacking-cans_edit.jpg&w=640&q=50)
Autism
tulburare de dezvoltare neuronală / From Wikipedia, the free encyclopedia
Autismul (de la gr. autos - „însuși”) este o tulburare de dezvoltare caracterizată prin dificultăți de comunicare și interacțiune socială, precum și prin comportamente repetitive. Termenul a fost creat în anul 1911 de psihiatrul elvețian Eugen Bleuler. După Paul Eugen Bleuler, autismul este un sindrom constând în replierea totală asupra propriei lumi lăuntrice, mod de gândire necritică, centrată pe subiectivitate și rupt de realitate, dominată de fantezie și reverii.[22] O altă definiție este conținută în Micul dicționar enciclopedic[23] : "Rupere a contactului psihic cu lumea înconjurătoare și trăire intensă exclusiv a propriei vieți interioare. Se întâlnește în special în schizofrenie". Subiectul autist refuză contactul cu persoanele externe și se refugiază în lumea sa lăuntrică în care își satisface dorințele în plan imaginativ, se compensează afectiv prin fantasme care în cazuri patologice sunt duse până la delir. Autismul apare, după Abraham Maslow, în două forme distincte: autism agitat, în care subiectul încearcă, în plan imaginar experiențe ce-l terorizează sau duc la extaz, și autism calm , de tip contemplativ, în care subiectul se complace idilic prin iluzionare sau consolare. Utilizarea termenului „autism” pentru a descrie această stare medicală , așa cum este cunoscută astăzi, datează din anul 1943, când psihiatrul american Leo Kanner, născut în Austria, a diferențiat-o de schizofrenie. Conform unui articol din Enciclopedia Britanică[24], autismul, denumit și autism clasic sau tulburare autistă, este o tulburare de dezvoltare care afectează abilitățile fizice, sociale și de limbaj, cu un început de semne și simptome care apar, de obicei, înainte de vârsta de trei ani.
Autism | |
![]() Băiețel de 18 luni, care are o plăcere obsesivă să stivuiască conserve | |
Specialitate | Psihiatrie genetică medicală |
---|---|
Simptome | autostimulare[*] tulburare de procesare senzorială[*] executive disfunction[*][[executive disfunction (difficulty with accessing executive functions such as organization, planning ahead, and self-monitoring)|]] Ecolalie autistic special interest[*][[autistic special interest (narrow and passionate interest experienced by autistic people that can spark positive feelings)|]] Hiperfocus autistic meltdown[*][[autistic meltdown (involuntary emotional breakdown in an autistic person caused by severe stress)|]] Echinism social communication disorder[*][[social communication disorder (persistent difficulties in the social uses of verbal and nonverbal communications)|]][1] autistic rage[*][[autistic rage (intense outburst of anger, frustration, and agitation triggered by over- or understimulation, repeated interruptions of what they're doing; can seemingly come out of nowhere for neurotypicals)|]] autistic shutdown[*][[autistic shutdown (mechanism for self-regulation by autistisc people as a response to overstimulation, where the person withdraws into themselves and doesn't react or interact with the outside world until such time as they are regulated again)|]] sleep disorder[*][[sleep disorder (disease of mental health that involves disruption of sleep patterns)|]] ![]() |
Cauze | causes of autism[*][[causes of autism (proposed causes of autism)|]] Ereditate mediu ambiant[*] ![]() |
Metodă de diagnostic | Checklist for Autism in Toddlers[*][[Checklist for Autism in Toddlers (used in autism screening)|]][2][3] Q125086246[*][4][5] Modified Checklist for Autism in Toddlers[*][[Modified Checklist for Autism in Toddlers (articol-listă în cadrul unui proiect Wikimedia)|]][6] Q125086640[*][7] autism-spectrum quotient[*][[autism-spectrum quotient (questionnaire screening for symptoms of autism)|]][8] Autism Diagnostic Observation Schedule[*][[Autism Diagnostic Observation Schedule (structured process of observation used to diagnose autism spectrum disorders)|]][9] Childhood Autism Rating Scale[*][[Childhood Autism Rating Scale (Behavior rating scale intended to help diagnose autism)|]][10] The Developmental, Dimensional and Diagnostic Interview[*][[The Developmental, Dimensional and Diagnostic Interview |]][11] The Diagnostic Interview for Social and Communication Disorders[*][[The Diagnostic Interview for Social and Communication Disorders (The Diagnostic Interview for Social and Communication Disorders (DISCO) is a schedule for the diagnosis of autistic spectrum and related disorders and assessment of individual needs)|]][12] The Autism Diagnostic Interview-Revised (ADI-R)[*][[The Autism Diagnostic Interview-Revised (ADI-R) (93-item interview of parent/caregiver: takes 1·5-3 h; intensive training necessary.)|]][13] The Ritvo Autism Asperger Diagnostic Scale-Revised[*][[The Ritvo Autism Asperger Diagnostic Scale-Revised (The Ritvo Autism Asperger Diagnostic Scale-Revised (RAADS-R) is a valid and reliable instrument to assist the diagnosis of adults with Autism Spectrum Disorders (ASD).)|]][14] Social Responsiveness Scale[*][[Social Responsiveness Scale |]][15] Social Communication Questionnaire[*][[Social Communication Questionnaire (questionnaire for autism screening)|]][16] Quantitative Checklist for Autism in Toddlers[*][[Quantitative Checklist for Autism in Toddlers (25-item questionnaire for autism screening: completed by parent/caregiver;)|]][17] Screening Tool for Autism in Children aged Two Years[*][[Screening Tool for Autism in Children aged Two Years (STAT is an interactive screening measure for autism that assesses behaviors in the areas of play, communication, and imitation skills.)|]][18] Childhood Autism Screening Test[*][[Childhood Autism Screening Test (Childhood Asperger Syndrome Test (CAST) is a parental questionnaire to screen for autism spectrum conditions.)|]][19] Autism Spectrum Screening Questionnaire[*][[Autism Spectrum Screening Questionnaire (Autism Spectrum Screening Questionnaire (ASSQ) is a 27-item checklist for assessing symptoms characteristic of Asperger syndrome)|]][20] ![]() |
Clasificare și resurse externe | |
ICD-9 | 299.00 |
ICD-10 | F84.0 |
ICD-11 | ![]() |
ICD-9-CM | 299.0[21] ![]() |
OMIM | 209850 |
DiseasesDB | 1142 |
MedlinePlus | 001526 |
Patient UK | Autism |
MeSH ID | D001321 |
Modifică date / text ![]() |
Autismul este tulburarea centrală din cadrul unui întreg spectru de tulburări de dezvoltare, cunoscut sub numele de spectrul autist sau spectrul de tulburări pervazive de dezvoltare.[25] Dintre tulburările de spectru autist face parte și sindromul Asperger care este o tulburare neurobiologică caracterizată prin dificultăți semnificative în interacțiunile sociale, însă cu inteligență normală și abilități de limbaj. Tulburarea a fost denumită după medicul austriac Hans Asperger, care a descris primul simptomele în 1944, ca aparținând unei tulburări pe care a denumit-o psihopatie autistă.
Tulburările autiste prezintă o largă varietate de manifestări, presupuse a fi rezultatul unor disfuncționalități de dezvoltare ale sistemului nervos central sau genetice.[25] Simptome obișnuite ale autismului includ acțiuni repetitive/monomane, contact și comunicare limitată cu alte persoane și interese foarte restrânse. Cauzele specifice sunt încă necunoscute. Totuși, se pare că atât factori genetici, cât și de mediu contribuie la această tulburare. Răspândirea afecțiunii cognitive este cam de 6 la 1000 de persoane, și este de trei sau patru ori mai des întâlnită la băieți decât la fete.[26] Autismul este prezent încă de la naștere și se păstrează pe durata întregii vieți.[25]
Printre factorii de risc din timpul sarcinii sunt anumite infecții, precum rubeola, toxine precum acidul valproic, alcoolul, cocaina, pesticidele și poluarea aerului, restricționarea creșterii intrauterine și bolile autoimune.[27][28][29] Sunt controverse legate de alte cauze de mediu presupuse; de exemplu, ipoteza vaccinului, care a fost infirmată.[30] Autismul afectează procesarea informației din creier prin alterarea conexiunilor și organizării neuronilor și ale sinapselor acestora.[31] Cum aceasta are loc nu este bine înțeles.[31] În DSM-5, autismul și formele mai puțin severe ale condiției, inclusiv sindromul Asperger și tulburarea pervazivă de dezvoltare nespecificată (PDD-NOS), au fost combitate în diagnosticul de tulburare de spectru autist (ASD).[32][33]
Intervențiile comportamentale timpurii sau terapia prin vorbire îi pot ajuta pe copiii cu autism să obțină abilități de grijă față de sine, sociale și de comunicare.[34][35] Deși nu există un leac cunoscut,[34] au fost cazuri în care copiii s-au recuperat.[36] Nu mulți copii cu autism trăiesc independent după ce ajung la maturitate, deși unii au succes.[37] S-a dezvoltat o cultură a autismului, unii indivizi căutând un leac, iar alții crezând că autismul trebuie acceptat ca o diferență și nu trebuie tratat ca o tulburare.[38][39]
La nivel global, se estimează că autismul afectează 24.8 milioane de persoane la data de 2015[update].[40] În anii 2000, numărul de oameni afectați s-a estimat a fi de 1-2 per 1,000 de persoane la nivel mondial.[41] În țările dezvoltate, aproximativ 1.5% din copii sunt diagnosticați cu ASD la data de 2017[update],[42] în Statele Unite procentul fiind de 0.7% în 2000.[43] Are loc de 4-5 ori mai des la bărbați decât la femei.[43] Numărul de persoane diagnosticate a crescut mult începând cu anii 1960, ceea ce s-ar explica în parte prin schimbări în practica diagnosticului.[41] Întrebarea dacă ratele actuale au crescut este nerezolvată.[41]
2 aprilie este Ziua Internațională de Conștientizare a Autismului.