offentlig universitet i Norge etablert i 1968 From Wikipedia, the free encyclopedia
UiT Norges arktiske universitet[11][12] (forkortet UiT) (nordsamisk: UiT Norgga árktalaš universitehta) er det tredje største av Norges ti universiteter og verdens nordligste universitet.[13] Med nesten 18 000 studenter og rundt 3 800 ansatte er det Nord-Norges største forsknings- og utdanningsinstitusjon.[14] Universitetet er organisert i seks fakulteter. Universitetet er også medeier i det statlige forskningsinstituttet Norwegian Research Centre (NORCE), en av Norges største forskningsorganisasjoner.
Universitetet i Tromsø – Norges arktiske universitet | |||
---|---|---|---|
![]() Hovedgården (offisielt kalt Administrasjonsbygget) | |||
Grunnlagt | 1968 | ||
Type | Universitet | ||
Rektor | Dag Rune Olsen | ||
Prorektor | Jan-Gunnar Winther, Prorektor for forskning og utvikling Kathrine Tveiterås, Prorektor for utdanning | ||
Viserektor(er) | Bente Haug, Rikke Gürgens Gjærum | ||
Direktør | Jørgen Fossland | ||
Beliggenhet | Tromsø, Alta, Hammerfest, Harstad og Narvik [1] | ||
Studenter | 17 808 (2021)[2] | ||
Ansatte | 3 776 (2021)[2] | ||
Medlemskap | 10 oppføringer
European University Association[3]
GBIF Norge Norske institusjoner som publiserer artsdata i GBIF YERUN[4] ORCID (2023)[5] DataCite[6] Coalition for Advancing Research Assessment[7] International Council for Open and Distance Education[8] European Open Science Cloud Association[9] Universitets- og høgskolerådet[10] | ||
Org.nummer | 970422528 | ||
Nettsted | https://uit.no (bokmål, engelsk), https://en.uit.no/startsida (engelsk) | ||
Erstatter | Høgskolen i Tromsø, Høgskolen i Finnmark, Høgskolen i Harstad, Høgskolen i Narvik | ||
![]() 1 = Norges fiskerihøgskole 2 = Tromsø Museum 3 = Senter for arktisk gasshydrat, miljø og klima Universitetet i Tromsø 69°40′50″N 18°58′23″Ø | |||
Idéen om å legge et universitet i Tromsø ble lansert i 1918 av Hans A. Meyer, en politiker og næringslivsmann fra Mo i Rana.[15] Hensikten var å sikre bedre dekning av leger og prester til landsdelen. Tromsø museum (1872) og Nordlysobservatoriet (1928) drev tidlig vitenskapelig forskning i byen, noe som ble grunnstammen til universitetsetableringen. I 1962 kom opprettelsen av et universitet i Nord-Norge på dagsordenen. Narvik og Tromsø var blant byene som ble diskutert. I 1968 organiserte Universitetet i Oslo prøver i examen philosophicum i Tromsø, noe som var startskuddet for akademisk utdanning i byen.
Stortinget vedtok å opprette Universitetet i Tromsø 28. mars 1968. I 1969 fikk universitetet et interimsstyre, ledet av Peter F. Hjort. Kong Olav V foretok den offisielle åpningen i 1972 i Tromsø domkirke, og de første studentene begynte studiene sine i leide lokaler. I denne perioden hadde universitetet et aktivt universitetsdemokrati med god deltakelse fra ansatte og studenter. Fiskerikandidatstudiet ble etablert dette første året, og profesjonsstudiet i medisin ble etablert året etter. De første årene var kontorer og undervisning i Tromsø sentrum, og på Nordlysobservatoriet, men i 1978 sto det første permanente bygget på universitetsområdet i Breivika ferdig. Tomten er 1 500 mål. I løpet av de neste ti årene ble det reist flere nye bygg, og studentene fikk tilbud om nye studier. I 2005 ble hele universitetet samlokalisert i Breivika ved Kong Harald Vs åpning av Teorifagbygget. Dette varte helt til sammenslåingen med Høgskolen i Tromsø i 2009.
Jusstudiet og sivilingeniørstudiet ble etablert i 1987. Året etter ble Norges fiskerihøgskole opprettet som permanent vitenskapelig høgskole under Universitetet i Tromsø. I 1991 sto Medisin- og helsefagbygget (MH-bygget) ferdig. Regionsykehuset i Tromsø (RiTø, nå Universitetssykehuset i Nord-Norge, UNN), da Nord-Europas mest moderne universitetsklinikk, ble også i bruk. Samme år ble profesjonsstydiet i psykologi etablert. Byggetrinn 2 for Medisin- og helsefagbygget er under prosjektering i Fornyings- og administrasjonsdepartementet.
I 1994 sto nytt bygg for Norges Fiskerihøgskole ferdig. Bygget er kjent på for sin rike arkitektoniske utsmykning. Bygget ser ut som et skip vendt opp-ned, og ved inngangen er det bygget en brygge med vann under. Profesjonsstudiet i odontologi ble opprettet i 2004. Både universitetet og Høgskolen i Tromsø vedtok i 2007 å søke Kunnskapsdepartementet om å bli fusjonert. Regjeringen godkjente fusjonen 26. september 2008, og institusjonene ble fusjonert 1. januar 2009.
I perioden 2003–2012 hadde universitet CASTL (Center for Advanced Study in Theoretical Linguistics) som senter for fremragende forskning. Siden 2007 har det deltatt i Senter for teoretisk og beregningsbasert kjemi,[16][17] og siden 2013 har det drevet Senter for arktisk gasshydrat, miljø og klima.[18]
Det daværende Universitetet i Tromsø fusjonerte med Høgskolen i Tromsø i 2009. I 2013 inngikk det nye fusjonerte Universitetet i Tromsø i en ny fusjon med Høgskolen i Finnmark[19] og fikk navnet Universitetet i Tromsø – Norges arktiske universitet. De fleste av universitetets opprinnelige fakulteter samt universitetets ledelse er lokalisert ved Breiviklia nordøst på Tromsøya.[20] Det kunstfaglige fakultet og Tromsø Museum er lokalisert på sørlige Tromsøya. Etter fusjonen med Høgskolen i Finnmark fikk universitetet campuser i byene Hammerfest og Alta. Sistnevnte er hovedcampus for det nyetablerte Finnmarksfakultetet hvor den tidligere Høgskolen i Finnmark hadde hovedsete. Hovedtyngden av utdanning og forskning ved Finnmarksfakultetet er sosialfaglig utdanning og idrettsutdanning i tillegg til reiseliv og nordlige studier.[21] Fra 1. januar 2016 ble Høgskolen i Harstad og Høgskolen i Narvik fusjonert inn i UiT.[22] Fakultet for ingeniørvitenskap og teknologi (IVT-fakultetet) ble opprettet som en del av fusjonen og administreres fra UiT i Narvik.
Forskning og utdanning i helsefag er på flere felt tilknyttet Universitetssykehuset i Nord-Norge. Universitetet driver Norges arktiske universitetsmuseum og Universitetsbiblioteket i Tromsø.[23]
Universitetsstyret ved UiT gikk sommeren 2020 inn for at rektor fra og med 2021 skal ansettes i stedet for å bli valgt. Styrets avgjørelse ble oppfattet som kontroversiell, da signalene fra ansatte, studenter og fagforeninger var overveldende i favør av ordningen med valgt rektor.[25]
Rektoratet ved UiT har tradisjonelt bestått av rektor, prorektor utdanning og prorektor forskning. Som følge av fusjonen med Høgskolen i Finnmark og etableringen av UiT Norges arktiske universitet, ble det opprettet en viserektorstilling med kontorsted ved campus Alta, og som følge av fusjonene med Høgskolen i Harstad og Høgskolen i Narvik ble det opprettet en tilsvarende stilling for de sørlige campusene. I inneværende[når?] rektoratperiode innehas stillingene av følgende personer:
I forbindelse med overgangen fra valgt rektor til ansatt rektor (todelt til enhetlig ledelse) ble åremålsstillingen som universitetsdirektør omgjort til fast stilling som administrasjonsdirektør.[26]
Ettersom Universitetet i Tromsø ble opprettet i samfunnsvitenskapens «glanstid» på 1970-tallet, hadde institusjonen lenge en annen organisering enn det som er vanlig ved andre universiteter. Blant annet var arkeologi, historie og filosofi organisert som samfunnsfag, ikke humaniora. Økonomifag lå lenge under Norges fiskerihøgskole. Frem til universitetet vedtok ny organisasjonsstruktur og opprettelse av fakulteter i 1997, ble fakultetene kalt institutter, og instituttene seksjoner. Etter sammenslåingen mellom Universitetet i Tromsø og Høgskolen i Tromsø ble det vedtatt ny fakultetsstruktur, gjeldende fra 1. august 2009.
Etter fusjonen i 2016 hadde Universitetet i Tromsø – Norges arktiske universitet følgende fakulteter:[28]
Fakultetsstrukturen ble endret fra og med 1. januar 2018
I tillegg ligger UB – Universitetsbiblioteket som en enhet på nivå 2 i organisasjonen.
UiT er medeier i det statlige forskningsinstituttet Norwegian Research Centre (NORCE), en av Norges største forskningsorganisasjoner. NORCE er en videreføring av blant annet UiTs tidligere datterselskap Norut og er majoritetseid av Universitetet i Bergen.
De fleste felt hvor Universitetet i Tromsø spisskompetanse er knyttet til nordområdeforskning. På følgende felt er UiT regnet for å være på høyt internasjonalt nivå:
Universitetet i Tromsø er rangert slik på forskjellige internasjonale rangerlingslister:
Rangeringens navn | 2011 | 2010 | 2009 | 2008 | 2007 | 2006 | 2005 | 2004 | 2003 |
---|---|---|---|---|---|---|---|---|---|
Academic Ranking of World Universities[37] | 301–400 | 301–400 | 402–501 | 402–503 | 403–510 | 401–500 | 401–500 | 404–502 | – |
THE World University Rankings[38] | 276–300 | – | • | • | • | • | • | • | • |
THE-QS World University Rankings / |
313 | 293 | 302 | 320 | 292 | • | • | • | • |
- = Ikke rangert blant verdens beste universiteter.
• = Undersøkelsen ikke utført dette året.
Studentpolitikken er organisert gjennom Studentparlamentet ved UiT som blant annet deler ut midler fra semesteravgiften til studentorganisasjoner. Noen av organisasjonene ved UiT er omhandlet nedenfor.
Utdypende artikkel: Studentsamfunnet Driv
Studentsamfunnet Driv AS er eid av Studentsamskipnaden og drevet av studenter som arrangerer konserter og kulturarrangementer.
Utdypende artikkel: Tromsø Akademiske Kvinnekor
Tromsø Akademiske Kvinnekor (TAKk) er et akademisk kvinnekor ved Universitetet i Tromsø. TAKk ble stiftet 20. mars 2010 og er medlem av Studentsamfunnet. TAKk er kvinnelige studenter, ansatte, og andre kvinner med akademisk tilknytning. Koret blir dirigert av Alejandro Pance. TAKk har mottoet Aliquantulum meliores sumus (norsk: noen er bedre enn)
Utdypende artikkel: Det Norske Mannskor av 1995
Det Norske Mannskor av 1995 (DNM95) er et akademisk kor for mannlige studenter. Det er åpent også for ansatte ved UiT og andre akademikere i Tromsø.
Utdypende artikkel: Mannskoret Ultralyd
Mannskoret Ultralyd er koret for mannlige studenter ved medisin- og tannlegeutdanningen ved UiT. Koret ble stiftet i mai 1994.
Blandakoret Det Gode SELskab blander både gutter og jenter, studieretninger, erfaring og nivåer, og blander også musikksjanger og har et variert repertoar. Korets maskot er en sel, derav SELskab i navnet, og har drikkevisa «Selsangen» som kjenningsmelodi. De het tidligere Fullt På Høyde. Det Gode SELskab er «koret for alle sangglade s(j)eler».[40]
Ompagniet er studentenes janitsjarkorps ved Universitetet i Tromsø. Ompagniet ble etablert i 1984 og er medlem av Studentsamfunnet Driv. Orkesteret er verdens nordligste studentorkester.[trenger referanse]
Orkesteret har sine tradisjonelle aktiviteter, i form av deltakelse på SMASH, Studentsamfunnet i Tromsøs årlige julekonsert, og Circus Maximus, 17. mai-spillinger og diverse temafester i løpet av året.
Norges arktiske studentkor er et blandakor som fokuserer både på godt sosialt miljø og kormusikk av høy kvalitet. Koret er livssynsnøytralt og åpent for studenter uavhengig kjønn og studieretning. Koret er også åpent for unge voksne som ikke er studenter, mellom 18 og 32 år. Koret har som mål å ha en større konsert per semester i tillegg til flere mindre fremføringer gjennom semesteret [41].
Utdypende artikkel: Tromsøstudentenes Idrettslag
Tromsøstudentenes Idrettslag (TSI) er et av Nord-Norges største idrettslag med over 25 underorganisasjoner for forskjellige idretter og treningshallen Kraft.
Utdypende artikkel: Studentuka
Studentuka i Tromsø er en studentuke, en kulturfestival i Tromsø arrangert av studenter på frivillig basis. Studentuka har eksistert siden 1985 og har som formål å lage Norges beste studentuke.
Studiestartfestivalen DebutUKA er mottaksprogrammet ved UiT, drevet på frivillig basis av studentene siden 1996. Studiestartfestivalen arrangeres de ti første dagene hvert høstsemester, og programmet består av turer, foredrag, konserter og fester. DebutUKA har ansvaret for fadderordningen ved universitetet.