norsk selskap med ansvar for toppnivådomenene .no, .sj, og .bv From Wikipedia, the free encyclopedia
Norid AS er registerenheten for de norske toppdomenene .no (Norge), .sj (Svalbard og Jan Mayen) og .bv (Bouvetøya), og har i henhold til overenskomst med den internasjonale forvalteren av toppdomener (ICANN/IANA) rett til å tildele, administrere og registrere domenenavn under disse toppdomenene[2]. Det er kun .no som er åpent for registrering av domenenavn[3].
Norid | |||
---|---|---|---|
![]() | |||
Offisielt navn | Norid AS | ||
Org.form | Aksjeselskap | ||
Org.nummer | 985821585 | ||
Etablert | 1. juli 2003 | ||
Eier(e) | Digitaliserings- og forvaltningsdepartementet | ||
Morselskap | Uninett (–2021)[1] | ||
Hovedkontor | Trondheim | ||
Land | Norge | ||
Produkt(er) | toppnivådomene | ||
Styreleder | Tor Holmen | ||
Adm.dir. | Hilde Thunem | ||
Antall ansatte | 21 (2021) | ||
Omsetning | 48 800 000 NOK (2020) | ||
Nettsted | www.norid.no (no) www.norid.no (en) | ||
Norid er ikke et forvaltningsorgan, og tildeling av domenenavn skjer på privatrettslig grunnlag og innebærer ikke utøvelse av offentlig myndighet[4]. Domeneområdet er regulert av en egen forskrift[5] med Nasjonal kommunikasjonsmyndighet som tilsynsmyndighet.
Som registerenhet forvalter Norid navnetjenesten og registreringstjenesten for toppdomenene, samt fastsetter tildelingsregler innenfor rammen av lov og forskrift[6]. Registreringstjenesten behandler søknader om domenenavn under .no i tråd med gjeldende tildelingsregler og opprettholder et register over bruksrett til de ulike domenenavnene. Navnetjenesten for .no-domenet er nødvendig for at domenenavnene skal virke teknisk. Denne tjenesten er en sentral del av den grunnleggende nettinfrastrukturen i Norge, har spesielt høye krav til tilgjengelighet og har ikke vært utilgjengelig siden toppdomenet ble tatt i bruk for over 30 år siden.[7]
Selskapet samarbeider med tekniske og domeneadministrative miljøer i andre land.
Den 17. mars 1987 ble toppdomenet .no delegert til Televerkets forskningsinstitutt, der internettpionerene Pål Spilling og Jens Thommassen var tilknyttet. Instituttet var på det tidspunktet hovedsamarbeidspartner med ARPAnet. Samme år ble Uninett-prosjektet startet opp, og som teknisk kompetent og nøytral part var det naturlig at de overtok ansvaret for toppdomenet.
I 1993 ble Uninett etablert som et heleid aksjeselskap under daværende Kirke-, utdannings- og forskningsdepartementet. Arbeidet med driften av .no-domenet krevde mer ressurser etter hvert som bruken av internett økte, og i 1996 ble prosjektet som stod for driften opprettet som en egen organisatorisk enhet i Uninett[8]. Prosjektet fikk navnet Norid, et akronym for norsk registreringstjeneste for internett domenenavn[9]. I 1997 ble Norid registerenhet for .sj og .bv.
Det første regelverket for domeneregistrering under .no (navnepolitikken) ble offentliggjort i 1995. Regelverket var i starten ganske restriktivt. Bare organisasjoner (bedrifter og andre virksomheter) kunne registrere domenenavn, og de kunne registrere bare ett domenenavn som de måtte dokumentere rettigheter til. I årene etterpå har regelverket blitt revidert en rekke ganger[10], og mange av restriksjonene er fjernet:
· 2000: Det ble åpnet for å registrere generelle ord og uttrykk
· 2001: Antall domenenavn per organisasjonsnummer ble økt til 15, og kravet om å dokumentere rettigheter til navnet ble fjernet.[11]
· 2004: Tillatte tegn ble utvidet med 23 nye, herunder æ, ø og å. Med denne endringen kunne alle de offisielle skriftspråkene i Norge[12] representeres i norske domenenavn.
· 2007: Åpning for domenenavn som bare består av tall, som 123.no.[13]
· 2011: priv.no ble opprinnelig opprettet som et kategoridomene for privatpersoner i 1993, og ble drevet av ulike kommersielle aktører i mange år. Etter å ha overtatt ansvaret for driften av kategoridomenet gjenåpnet Norid det den 6. juni 2011[14]. Den 30. november 2011 ble antall domenenavn for organisasjoner (bedrifter og andre virksomheter) utvidet til 100 domenenavn per organisasjonsnummer.[15]
· 2014: Privatpersoner kan registrere domenenavn direkte under .no.[16]
Etter en anbefaling fra en tverrdepartemental arbeidsgruppe[17] ble domeneområdet regulert med en egen forskrift av 1. august 2003 (domeneforskriften)[18]. I februar samme år ble Norid stiftet som et datterselskap under Uninett AS, under navnet UNINETT Norid AS. Selskapet endret navn til Norid AS i 2019. Fra 1. juli 2021 er Norid AS eid av Kommunal- og moderniseringsdepartementet.
Norid fastsetter tildelingsregler[19] for domenenavn under .no-domenet innenfor rammene av lov og forskrift, og er ansvarlig for opprettelsen av en klageordning. Før vesentlige endringer av tildelings- og klageregler innhenter Norid råd fra myndighetenes og brukernes representanter, blant annet ved offentlige høringer[20] [21]. Viktige interessegrupper er representert i Norpol[22], som er et rådgivende organ som bidrar i utviklingen av reglene for .no-domenet. Alle som ønsker det kan i tillegg gi innspill til Norid direkte.[23]
Tildelingsregler og klageregler er utformet som et privatrettslig avtaleverk. Tildelingsreglene har bestemmelser om hvilke domenenavn som kan registreres og hvilke som er reservert for bestemte formål, og hvem som kan registrere domenenavn. Noen viktige bestemmelser er:
Et domenenavn oppstår først i det en organisasjon eller privatperson får tildelt et abonnement på det. Abonnementet gir domeneabonnenten en bruksrett til domenenavnet[27], og denne retten opprettholdes så lenge abonnementet løper. Det er domeneabonnenten som har ansvar for bruken av domenenavnet. Norid driver ingen kontroll med innhold på nettsteder og har heller ikke noe mandat til å reagere overfor nettsteder som kan se ut til å bryte loven; det er det opp til politiet og rettsvesenet å gjøre[28]. Konflikter om domenenavn behandles av Domeneklagenemnda eller i rettssystemet[29].
Norids nettsider[30] gir mer informasjon om hva det er smart å tenke gjennom ved valg av domenenavn, og generelt om en rekke forhold som gjelder domenenavn.
Seamless Wikipedia browsing. On steroids.
Every time you click a link to Wikipedia, Wiktionary or Wikiquote in your browser's search results, it will show the modern Wikiwand interface.
Wikiwand extension is a five stars, simple, with minimum permission required to keep your browsing private, safe and transparent.