From Wikipedia, the free encyclopedia
Mikheil Saakasjvili (georgisk მიხეილ სააკაშვილი, født 21. desember 1967 i Tbilisi, Georgia) er guvernør i den ukrainske regionen Odessa. Han er opprinnelig georgisk, og var president i Georgia fra 25. januar 2004 til 17. november 2013. Fra 2014 til 2017 var Saakasjvili en viktig rådgiver for Ukrainas president Petro Porosjenko, men dette samarbeidet stoppet opp i 2017 da han kom på kant med regjeringen.
Mikheil Saakasjvili | |||
---|---|---|---|
![]() Mikheil Saakasjvili მიხეილ სააკაშვილი | |||
Født | 21. des. 1967[1][2]![]() Tbilisi | ||
Beskjeftigelse | Jurist, politiker, advokat, TV-programleder ![]() | ||
Akademisk grad | LL.M. | ||
Utdannet ved | 9 oppføringer
George Washington University Law School
Columbia Law School Institutt for internasjonale forbindelser, Taras Shevchenko Universitet i Kyiv (–1992) Université de Strasbourg The Hague Academy of International Law University of Miami Columbia University George Washington University European University Institute | ||
Ektefelle | Sandra Roelofs (1993–) | ||
Mor | Giuli Alasania | ||
Parti | United National Movement Movement of New Forces Georgias borgerunion | ||
Nasjonalitet | Sovjetunionen (1967–1991) Georgia (1991–2015) Ukraina (2015–2017) Ukraina (2019–)[3] | ||
Utmerkelser | 16 oppføringer
Anerkjennelseskorset
Æresordenen 1. klasse av Trestjerneordenen Republikkens orden Kjede av Ordenen pro merito melitensi Terra Mariana-korsets ordenskjede Storkors av republikken Polens fortjenstorden Republikken Serbias orden Storkors av Æreslegionen Medal of 25 years of Ukrainian independence Medaljen for tiårsjubileet for Astana Æresdoktor ved Det Nasjonale Taras Sjevtsjenkoniversitetet i Kyiv Trestjerneordenen Terra Mariana-korsets orden Republikken Polens fortjenstorden Ordenen pro merito melitensi | ||
Nettsted | saakashvilimikheil![]() | ||
Georgias president | |||
2008-2013 | |||
Flertall | 52 % (1. valgomgang) | ||
Forgjenger | Nino Burjanadze (fung.) | ||
Etterfølger | Giorgi Margvelasjvili | ||
![]() | |||
2004–2007 | |||
Flertall | 96 % (1. valgomgang) | ||
Forgjenger | Eduard Sjevardnadse | ||
Etterfølger | Nino Burjanadze (fung.) | ||
![]() | |||
2000–2001 | |||
Regjering | Eduard Sjevardnadse | ||
Signatur | |||
![]() | |||
I forbindelse med utnevnelsen til ukrainsk guvernør den 30. mai 2015, ble Saakasjvili også tildelt ukrainsk statsborgerskap.[4] Saakasjvili har oppholdt seg i utlandet etter at han gikk av som georgisk president. I Georgia har myndighetene utstedt arrestordre på ham for påstått maktmisbruk i den tid han styrte landet. Saakasjvili selv benekter å ha gjort noe galt.[5] I mai 2015 ble Saakasjvili utnevnt til guvernør i Odessa oblast og oppnådde samtidig ukrainsk statsborgerskap.[6] Han gikk av som guvernør i november 2016. I juli 2017 annullerte ukrainske myndigheter hans statsborgerskap begrunnet med en formell feil i søknaden.[7] I 2019 ga Ukrainas nyvalgte President Volodymyr Zelenskyj statsborgerskapet tilbake til Saakasjvili.
Fornavnet hans blir ofte skrevet Mikhail, som er en russisk form. Etternavnet blir likeledes ofte skrevet Saakashvili, som er en engelsk form.
I oktober 2021 ble Mikheil Saakasjvili arrestert etter ulovlig retur til landet sitt, etter å ha vært i eksil utenfor Georgia siden 2013. En gest han forklarte med sin vilje til å kjempe sammen med sine landsmenn i landet.
Saakasjvili har studert i Frankrike og Ukraina og jus ved Columbia University i USA. Han ble senere ansatt i et advokatfirma i New York City.[8]
I 2000 ble Saakasjvili utnevnt til justisminister, men sluttet etter å ha kommet med krasse uttalelser mot daværende President Edvard Shevardnadze i 2001.[9]
Utdypende artikkel: Roserevolusjonen
Saakasjvili kom til makten etter roserevolusjonen i november 2003. Store demonstrasjoner mot valgfusk ved parlamentsvalget 2. november 2003 førte til at daværende president Eduard Sjevardnadse gikk av. Saakasjvili var en av de sentrale lederne i disse demonstrasjonene.
Ved presidentvalget 4. januar 2004 vant så Mikheil Saakasjvili en stor seier med over 96 % av stemmene og ble innsatt som den nye presidenten i Georgia 25. januar. Han ble dermed den yngste presidenten i Europa, 36 år gammel. 28. mars samme år ble det avholdt nyvalg på nasjonalforsamlingen, og det Saakasjvili-støttende partiet "Nasjonalbevegelse" vant valget.
Senere i 2007 nådde Georgia sin verste krise siden roserevolusjonen. En serie med demonstrasjoner mot regjeringen i oktober, med anklager om mord, korrupsjon. Irakli Okruasjvili var den fremste talsmannen for anklagene. Protestene fikk sitt klimaks tidlig i november 2007, og involverte flere opposisjonsgrupper og media-mogulen Badri Patarkatsisjvili. Selv om demonstrasjonene døde ut raskt, bestemte regjeringen seg for å bruke politi mot de gjenværende demonstrantene. Dette resulterte i gateslag i Tbilisi 7. november. Presidenten innførte unntakstilstand i perioden 7. til 16. november og restriksjonene pålagt noe media, førte til hard kritikk av Saakasjvili-regjeringen fra både inn- og utland.
8. november 2007 kom president Saakasjvili med et kompromiss, der han foreslo å avholde presidentvalget i Georgia tidlig i 2008. an foreslo også å avholde en folkeavstemningen om tidspunktet for valg på ny nasjonalforsamling og en folkeavstemning om NATO-medlemskap samtidig. Flere endringer i valgoppsettet ble gjort for opposisjonen.[10]
Den 23. november 2007 nominerte det styrende partiet Den forente nasjonalbevegelse offisielt Saakasjvili som sin presidentkandidat. I samsvar med grunnloven i Georgia, gikk deretter Saakasjvili av som president 25. november, for å arbeide med sin valgkamp.[11]
Utdypende artikkel: Presidentvalget i Georgia 2008
I august 2008 startet nye voldeligheter, før den 7. august brøt ut regulære krigshandlinger mellom styrker fra Sør-Ossetia og Georgia. Dagen etter ble også russiske styrker involvert, både med soldater, fly og pansrede styrker. Russerne begynte da å angripe mål inne i selve Georgia.
Utdypende artikkel: Krigen i Sør-Ossetia (2008)