elv i Tana kommune From Wikipedia, the free encyclopedia
Julelva (nordsamisk: Juovlajohka,[3] i øvre løp: Fáhccabealjohka[4]) er ei elv i Tana kommune i Finnmark. Julelva har utspring på østsida av Hanglefjellet. Den renner først mot øst, før den snur mot sørvest og fortsetter ned Juladalen. Den renner gjennom bygda Austertana, og munner ut i Store Leirpollen, en sidefjord til Tanafjorden. Julelva er 39,1 kilometer lang.
Julelva | |||
---|---|---|---|
Juovlajohka | |||
Land | ![]() | ||
Fylke | Finnmark | ||
Kommune | Tana | ||
Lengde | 39,1 km[1] | ||
Nedbørfelt | 342,03 km²[2] | ||
Middelvannføring | 7,26 m³/s[2] | ||
Start | Hanglefjellet | ||
– Høyde | ca. 500 moh. | ||
– Koord. ![]() | 70°31′17″N 28°50′34″Ø | ||
Munning | Store Leirpollen | ||
– Koord. ![]() | 70°27′00″N 28°29′42″Ø | ||
Sideelver | Hanaelva, Basávžžejohka, Viercajohka, Riidoveaijohka | ||
![]() Julelva 70°27′00″N 28°29′42″Ø |
Julelvvassdraget drenerer den sørvestligste delen av Varangerhalvøya. Foruten Julelva består vassdraget av fire større sideelver. Øverst i Juladalen mottar den Riidoveaijohka fra nord og Viercajohka fra sør, mens Basávžžejohka og Hanaelva, kommer inn fra sør lenger nede, i Austertana. Vassdraget har ingen innsjøer av betydning, og de få små vatnene som fins ligger alle høyt til fjells. Det er lite myr og våtmark i nedbørfeltet.[5]
Klimaet er kjølig oseanisk til suboseanisk, og årsnedbøren er ca. 500 mm, med nedbørmaksimum på ettersommeren og høsten. Berggrunnen består av sen-prekambrisk sandstein, tillitter og leirskifre. Landformene preges av høyfjell, platåer og daler, og alpine heiområder dekker ca. 2/3 av arealet. Dalene er skogrike og skogen består overveiende av bjørk.[5]
I forbindelse med byggingen av Kongsfjord kraftverk ble øvre del av Julelva i 1952 overført mot nord til Kongsfjordvassdraget.
Det bor rundt 200 personer i området, hovedsakelig i bygda Austertana i nedre del av hoveddalen, hvor det er en rekke gårdsbruk. Riksvei 890 mellom Tana og Berlevåg krysser gjennom nedbørfeltet.
Fra ca 1950 og fram til 1980-årene ble det gjennomført flere store flom- og erosjonssikringsanlegg langs Julelva. Elvebreddene ble rettet ut til jevne svinger og sikret mot erosjon med steinfyllinger. Dette medførte at hastigheten på vannet steg og oppvekst- og gyteområder for sjørøye ble ødelagt. Fra 2012 er det gjennomført flere tiltak for å tilbakeføre vassdraget. Forbygninger har blitt fjernet eller flyttet og det er laget åpninger i forbygningene for å slippe strømmende vann inn på flommarkene bak. I tillegg er sideløp blitt gjenåpnet, terskler er justert og kulper har blitt gravd opp. Arbeidet er gjort på strekninger der ikke dyrka mark, bygninger, veier eller annen infrastruktur vil være truet, og det er utført arbeid både i hovedelva og sideelvene Hanaelva og Basávžžejohka.[6]
Gjenopprettingen av de naturlige flommarkene vil føre til bedre forhold for sjørøya ved at vannhastigheten reduseres og oppvekstarealet økes. Sammen med de andre tiltakene vil dette føre til at røyebestanden i vassdraget tar seg opp igjen. Tilbakeføringen vil også bedre forholdene for den sårbare og rødlistede plantearten polarvalmue, som fikk ødelagt naturlige habitater etter utbyggingen av flomsikringsanleggene.[6]
Vassdraget ble i 1986 vernet mot videre kraftutbygging i Verneplan III for vassdrag.[7] Det er to naturreservater i nedbørfeltet, Julelvdalen naturreservat i hoveddalen og Hanadalen naturreservat i Hanadalen.
Seamless Wikipedia browsing. On steroids.
Every time you click a link to Wikipedia, Wiktionary or Wikiquote in your browser's search results, it will show the modern Wikiwand interface.
Wikiwand extension is a five stars, simple, with minimum permission required to keep your browsing private, safe and transparent.