En gardist er en menig soldat i et garderegiment, det vil si i et elitekorps i en hær som er livvakt for et statsoverhode eller en fyrste.
![](http://upload.wikimedia.org/wikipedia/commons/thumb/8/88/Slottet_oslo_2.jpg/640px-Slottet_oslo_2.jpg)
![](http://upload.wikimedia.org/wikipedia/commons/thumb/3/37/Bearskin.cenotaph.london.arp.jpg/640px-Bearskin.cenotaph.london.arp.jpg)
![](http://upload.wikimedia.org/wikipedia/commons/thumb/4/42/H%C3%B6gvakten%2C_Stockholms_slott.jpg/640px-H%C3%B6gvakten%2C_Stockholms_slott.jpg)
![](http://upload.wikimedia.org/wikipedia/commons/thumb/e/e8/Amalienborg_-_Wachabl%C3%B6sung_2.jpg/640px-Amalienborg_-_Wachabl%C3%B6sung_2.jpg)
En gardist i Norge er en soldat som tjenestegjør i Hans Majestet Kongens Garde.
Norge
Utdannelse
For å bli gardist i Norge, må soldaten gå syv eller ti uker på gardeskolen som rekrutt. Etter den syvende uken blir de som skal i 5. gardekompani (spesialistene) overført til Huseby leir og resterende av de som skal bli vaktgardister fortsetter enda tre uker på Terningmoen leir. De blir etter ti uker overført til Huseby, der de forsetter utdanning i gardeperioden. Etter endt gardeperiode vil kompaniet bli godkjent som vaktgardister og klare til å løse det skarpe oppdraget. Et unntak fra dette gjelder 3. gardekompani (musikk og drill), hvor opplæringen ikke følger den vanlige militære veien som for resten av bataljonen.
Uniform
Den mørkeblå paradeuniformen til kongens garde i Norge har forblitt nærmest uforandret gjennom avdelingens historie siden 1856. En interessant detalj er den bredbremmede bowlerhatten av filt med hengende dusk (kalt plym) av bøffelhår. Den ble kopiert fra uniformene til de lette, italienske skarpskytterkorpsene, såkalte bersaglieri, som imponerte den svenske prinsessen Louise, tippoldemoren til Kong Harald, så mye at hun i 1860 insisterte på at de norske gardistene skulle utstyres med tilsvarende hatter.