tremassefabrikk i Follafoss i Trøndelag From Wikipedia, the free encyclopedia
MM FollaCell er en produsent av kjemisk termo-mekanisk tremasse (CTMP) i Follafoss i Steinkjer kommune. I 2023 hadde fabrikken over 60 ansatte og en årlig produksjonskapasitet på ca. 180 000 tonn CTMP.[1][2] Fabrikken eies av det østerrikske papir- og emballasjekonsernet Mayr-Melnhof Karton AG.
MM FollaCell AS | |||
---|---|---|---|
Org.form | Aksjeselskap | ||
Org.nummer | 950198168 | ||
Etablert | 1901 / 1909 | ||
Morselskap | Mayr-Melnhof Karton | ||
Hovedkontor | Industrivegen 11, 7796 Follafoss | ||
Land | Norge | ||
Produkt(er) | Kjemisk termo-mekanisk tremasse (CTMP) | ||
Styreleder | Bernhard Peschek | ||
Adm.dir. | Odd Morten Aalberg | ||
Aksjeselskapet Folla ble stiftet i 1901. Sagbruksdriften ved Folla kom nå inn i ordnede former, og i 1902 var ny sag på plass i sagbruket i Follafoss. Sagen ble drevet av elektrisitet fra den første generatoren i Folla.
I 1908 ble AS Folla solgt til konsul Gustaf Oskar Örn, smelteverksingeniør Tharaldsen og godseier Otto Schultz på Egge. De bygde kraftstasjon og tresliperi i Follafoss, og i 1909 ble den aller første masseballen produsert.
I 1919 ble tresliperiet og fallrettighetene solgt til Nord-Trøndelag fylkeskommune, som bygde ut Follafoss kraftverk og etablerte Nord-Trøndelag Elektrisitetsverk (NTE).
I 1983 kjøpte Bjørn Lyng det nedleggingstruede tresliperiet med tilhørende skog av fylkeskommunen. Lyng omstilte produksjonen til CTMP-fabrikk. I 1988 og 1989 ble det bygd flere nyanlegg ved fabrikken, blant annet barkfyr, ny kappe og nytt høykonsblekeri (HC-blekeri). Lyng solgte fabrikken til Norske Skog i 1989.
I juli 2000 ble Folla CTMP solgt til den sørsvenske skogeierforeningen Södra. I august 2012 ble Södra Cell Folla bestemt nedlagt på grunn av sviktende lønnsomhet. I desember inngikk Södra og Mayr-Melnhof Karton en intensjonsavtale om kjøp av fabrikken. I juni 2013 inngikk partene en endelig avtale,[3] og i september 2013, etter ti måneders driftsstans, kunne Mayr-Melnhof gjenoppta produksjonen.[4] De neste ni årene investerte konsernet over 600 millioner kroner i fabrikken.[2][5]