russisk skribent From Wikipedia, the free encyclopedia
Jevgenij Ivanovitsj Zamjatin (Evgenij Zamjatin, Eugen Samjatin) (russisk: Евгений Иванович Замятин; født 20. januarjul./ 1. februar 1884greg. i Lebedjan, død 10. mars 1937 i Paris) var en russisk forfatter som er mest kjent for romanen Vi, en dystopisk satire som var noe av inspirasjonen bak George Orwells 1984 og angivelig også Aldous Huxleys Vidunderlige nye verden. Han støttet oktoberrevolusjonen, men kom senere i unåde hos det nye regimet på grunn av den brysomme litteraturen hans.
Jevgenij Zamjatin | |||
---|---|---|---|
![]() | |||
Født | Евге́ний Ива́нович Замя́тин 20. jan. 1884[1][2][3] ![]() Lebedjan[4][3] | ||
Død | 10. mars 1937[5][1][6][7]![]() 16. arrondissement | ||
Beskjeftigelse | Science fiction-forfatter, ingeniør, satiriker, librettist, manusforfatter, dramatiker, skribent, litteraturkritiker, romanforfatter, prosaforfatter, kommentator ![]() | ||
Utdannet ved | St. Petersburg polytekniske institutt (–1908)[3] | ||
Parti | bolsjevik | ||
Nasjonalitet | Det russiske keiserdømmet Sovjetunionen | ||
Gravlagt | Cimetière parisien de Thiais[8] | ||
Utmerkelser | Prometheus Award - Hall of Fame (1994) | ||
Signatur | |||
![]() | |||
Zamjatin ble født i Lebedjan i guvernementet Tambov, 300 km (300 000 m) sør for Moskva. Hans far var russisk-ortodoks prest, og moren var musiker. I et essay fra 1922 minnes Zamjatin: «Du vil se et meget ensomt barn, uten jevnaldrende kamerater, på magen, over en bok, eller under pianoet, der moren spiller Chopin.»[9]
Han kan ha hatt synestesi ettersom han gav bokstaver og lyder kvaliteter. For eksempel oppfattet han bokstaven "Л" (L) med kvalitet som blek, kald og lyseblå.[10]
Under studiene til skipsingeniør i St. Petersburg sluttet han seg til bolsjevikene. Han arbeidet med marinteknikk før hobbyen med å skrive skjønnlitteratur ble fulltidsgeskjeften. Han agiterte for partiet, og var med på å organisere oppstanden på panserkrysseren Potemkin.[trenger referanse] Etter februarrevolusjonen i 1917 vendte han tilbake fra landflyktighet i England, der han hadde bygd skip og skrevet.[trenger referanse] Han deltok så under oktoberrevolusjonen.
Etter revolusjonen fikk han nye erfaringer og tanker om den samfunnsutvikling som da fant sted, og reagerte mot den nye voldens realitet, og fornektelsen av det menneskelige sjelsliv.[11] I 1920 beskrev han i romanen Vi (russisk: Мы) et fiktivt selskap hvori enhver individualitet ble undertrykket. Zamjatin pådro seg på grunn av den indirekte kritikk han forøvet mot det sovjetiske samfunn som var under oppbygging myndighetenes misbilligelse og ble ilagt skriveforbud.[trenger referanse]
Romanen Vi ble i 1924/25 utgitt på forskjellige språk utenlands. Det varte helt til 1988 før den utkom på russisk i fullstendig form i Sovjetunionen.
Ved siden av Vi utgav Zamjatin også en del eventyr. Tidlig på 1920-tallet hadde han avslått en mulighet til å reise i eksil - utreisevisumet som forelå, ville han ikke benytte seg av.[trenger referanse]
I 1929, etter å ha blitt gjenstand for brutal hets, forlot Zamjatin det sovjetiske forfatterforbund. I 1931 fikk han etter Maksim Gorkijs hjelp tillatelse fra Josef Stalin til å emigrere til Frankrike.[trenger referanse]
Zamjatin beholdt sitt sovjetiske statsborgerskap livet ut. Han døde i 1937 i Paris og ble begravet på kirkegården i Thiais.
Zamjatins Vi har gitt impulser som kan gjenkjennes i verker som Vidunderlige nye verden av Aldous Huxley, 1984 av George Orwell, Nein – Die Welt der Angeklagten av Walter Jens og delvis Fahrenheit 451 av Ray Bradbury.[trenger referanse]
Seamless Wikipedia browsing. On steroids.
Every time you click a link to Wikipedia, Wiktionary or Wikiquote in your browser's search results, it will show the modern Wikiwand interface.
Wikiwand extension is a five stars, simple, with minimum permission required to keep your browsing private, safe and transparent.