Jack London (født John Griffith Chaney 12. januar 1876 i San Francisco i California i USA, død 22. november 1916 i Glen Ellen i Sonoma County i California) var en amerikansk forfatter. Han var i ungdommen innom flere yrker, bl.a. sjømann og som gullgraver i Klondyke i 1897. Opplevelsene som sjømann og som gullgraver gav ham bakgrunn for flere av bøkene han skrev. Han var også selv landstryker i USA en tid. Opplevelsene fra dette er skildret i boka Landstrykerliv.
Jack London | |||
---|---|---|---|
![]() | |||
Født | John Griffith Chaney 12. jan. 1876[1][2][3][4] ![]() San Francisco[5][6] | ||
Død | 22. nov. 1916[1][2][3][4]![]() Glen Ellen[5][6] | ||
Beskjeftigelse | Skribent, journalist, romanforfatter, krigskorrespondent, essayist, selvbiograf, manusforfatter, science fiction-forfatter, barnebokforfatter, reiseforfatter, prosaforfatter, lyriker, dagbokskriver, matros ![]() | ||
Utdannet ved | University of California, Berkeley Oakland High School | ||
Ektefelle | Charmian London Bessie Maddern London | ||
Far | William Henry Chaney | ||
Mor | Flora London[7] | ||
Barn | Joan London Becky London | ||
Parti | Parti de gauche | ||
Nasjonalitet | USA | ||
Gravlagt | Jack London State Historic Park | ||
Signatur | |||
![]() | |||
Liv og virke
Bakgrunn
London var sønn av Flora Wellman (1843–1922), som var en ugift kvinne av god borgerlig bakgrunn.[8] Det er usikkert hvem som var hans far, men mye tyder på at det var filosofen, astrologen og vandrepredikanten[9] William Henry Chaney (1821–1903), kalt professoren.[10][11]
Avisen San Francisco Chronicle skrev 4. juni 1875 at Chaney under dramatiske omstendigheter hadde jaget Flora Wellmann på dør, fordi hun ikke hadde gått med på en abort. Deretter forsøkte hun å begå selvmord med en overdose opium og skjøt seg – i kinnet – men overlevde.
Den 12. januar 1876 fødte Flora Wellman en sønn som hun ga navnet John. Ettersom Flora var sykelig, var det stort sett den tidligere slaven Virginia Prentiss som tok seg av gutten, og nærmest ble hans fostermor.[11][12] Den 7. september 1876 giftet Flora Wellman seg med en krigsveteran fra Pennsylvania; tømmermannen, forretningsmannen og bonden John London. Han drev blant annet med salg av symaskiner. Ekteparet flyttet over til Oakland, der John London åpnet en kolonialbutikk.[13] Familien flyttet en del rundt i området rundt San Francisco Bay. I 1886 flyttet de tilbake til Oakland. John London var da så godt som invalid, og det var opp til Flora og sønnen å forsørge familien. I tenårene begynte gutten å kalle seg Jack.[11]
Begge hans «mødre» skulle overleve Jack London, og bodde mot slutten sammen i felles hushold.
Tidlige beskjeftigelser
Jack London forsøkte seg i sin ungdom på en rekke yrker, blant annet avisbud, havnearbeider, cowboy og gullgraver. Han gikk også på loffen rundt i USA og Canada og tilbragte dessuten en god del tid på Hawaii. Som nittenåring vendte han tilbake til Oakland og begynte på high school.[11]
Under den russisk-japanske krig 1904–1905 var han korrespondent for Hearst-pressen.
Jack London giftet seg to ganger, først med Bess Maddern i april 1900, og så med Charmian Kittredge i 1905, bare én dag etter at han hadde skilt seg fra Maddern.
Forfatter
Han hadde selv vært landstryker, sjømann og gullgraver innen han ble forfatter, og mange av hans bøker utspiller seg i villmarken eller på havet. Hans mest kjente roman er The Call of the Wild fra 1903, som handler om en hund som mot sin vilje blir fraktet vekk fra solrike Santa Clara Valley i California og blir trekkhund i et hundespann i Klondike. London var generelt sterkt opptatt av dyrevelferd.[11] London var en av de første forfatterne som innledet et nært samarbeid med filmskapere i Hollywood.[11] I 1923 kom en film basert på The Call of the Wild.
Andre kjente bøker er The Sea Wolf som handler om en hardfør selfanger, og Martin Eden som er en selvbiografisk roman.
Han er også kjent for sine sosialistiske holdninger, som han fikk etter å ha lest Det kommunistiske manifest. Dette gir seg uttrykk blant annet i boken The Iron Heel fra 1907.
Jack London var meget produktiv, og i løpet av sitt korte liv rakk han å skrive totalt 49 romaner og mange noveller. Som forfatter fikk han en enorm suksess. Forfatterskapet hans kan sies å ha to sider: dels fremmer han sterkt samfunnskritiske betraktninger, dels skildrer han villmarken. Det var villmarksskildringene som gjorde ham til en favoritt blant samtidige lesere.
Eldre kilder hevdet at Jack London var en fordrukken skjørtejeger som begikk selvmord med en overdose morfin; i nyere tid har blant annet biografen Clarice Stasz hevdet at dette var en myte, og at sannheten var at han var svært syk og tok for mye morfin ved et uhell.[11]
Bibliografi (utvalg)
![]() | Opprydning: Denne artikkelen trenger en opprydning for å oppfylle Wikipedias kvalitetskrav. Du kan hjelpe Wikipedia ved å forbedre den. Mangler som er blitt anført: Titlene bør være kronologisk med eldste øverst |
![Thumb](http://upload.wikimedia.org/wikipedia/commons/thumb/f/f9/Jack_London_Genthe.jpg/640px-Jack_London_Genthe.jpg)
Noveller
- Livsgnisten
- Gullstråle
- Bålet
- Vesken
- Spott
Romaner
- Når villdyret våkner (1903, The Call of the Wild)
- Klondike
- En Klondykehelt (1910, Burning Daylight)
- Ulf Larsen (1904, The Sea Wolf)
- Bokseren (1913 The Abysmal Brute)
- Rundt Kapp Horn
- Før Adam (1906, Before Adam)
- Ulvehunden (1906, White Fang)
- Jernhælen (1907, The Iron Heel)
- På eventyr (1911, Adventure)
- Kong Alkohol (1913, selvbiografisk, John Barleycorn)
- Sneens datter (1902, A Daughter of the Snows)
- En solens sønn (1912, A Son of the Sun)
- Michael (1917, Michael, Brother of Jerry)
- Jerry
- På langtur med snarken (1911, selvbiografisk, The Cruise of the Snark)
- Landstykerliv (1907, selvbiografisk, The Road)
- Månedalen (1913, The Valley of the Moon)
- Tvangstrøyen (1915, The Star Rover (USA) / The Jacket (UK))
- Avgrunnens folk (1903, The People of the Abyss)
- Det store vidunder
- Tre hjerter
- Martin Eden (1909, tildels sjølvbiografisk, Martin Eden)
- Hvor Gullfeberen Raser (1912, Smoke Bellew Tales)
Referanser
Eksterne lenker
Wikiwand in your browser!
Seamless Wikipedia browsing. On steroids.
Every time you click a link to Wikipedia, Wiktionary or Wikiquote in your browser's search results, it will show the modern Wikiwand interface.
Wikiwand extension is a five stars, simple, with minimum permission required to keep your browsing private, safe and transparent.