Bias
From Wikipedia, the free encyclopedia
Bias (via engelsk fra gammelfransk adjektiv biais, «skrå» eller «skråstilt»),[1] også omtalt som forutinntatthet, forskyvning, skjevhet,[2] preferanse, partiskhet, favorisering, slagside og annet på norsk, er en forhåndsholdning til fordel for en reaksjonsmåte, en sak, et synspunkt, en forestilling, en idé eller et konsept. Bias kan være et metodisk og psykologisk fenomen som spiller en rolle i vitenskap, der forutinntatthet kan gi systematiske feil i innsamlingen og tolkningen av data. I vitenskapelig metodikk brukes ofte begrepet metodefeil synonymt med bias. Andre begreper i bruk er forskjellige former for vurderings-, vurderingsgrunnlags- og forventningsskjevhet.[3]
Denne artikkelen trenger flere eller bedre referanser for verifikasjon. |
- Bias har flere betydninger. Foruten bias i vitenskap og filosofi, som blir forklart nedenfor, brukes bias i teknikken noenlunde synonymt med forspenning; en variabel som har fått en slags startverdi med på veien.[trenger referanse]
I gitte tekniske og statistiske sammenhenger kan det også være ønskelig å innføre en viss bias for å oppnå relevante resultater på en (tids)effektiv måte. Et eksempel er rendering for å fremstille fotorealistisk grafikk, hvor en rendermotor med bias kan oppnå bra resultater relativt raskt sammelignet med en statistisk og fysikalsk korrekt motor.[4][5]
Bias omfatter alt fra såkalte observatøreffekter i studier som kan medføre feilregistreringer og feiltolkninger, til fullt forståelige og unnskyldelige feilerindringer. Dette betyr at bias kan innbefatte alt fra bevisste feil (fusk) til det helt ubevisste.[trenger referanse]
Begrepet kom i bruk på norsk i 1960-årene, da importert fra engelsk.[trenger referanse] Dog er det i dag blitt oversatt til skjevhet, blant annet av Tidsskrift for Den norske legeforening. Redaksjonen der anbefaler å skrive bias som skjevhet, da presisert til hvilken skjevhet man vil uttrykke.[6]
Ifølge det amerikanske nasjonalmedisinske bibliotek (National Library of Medicine) betyr bias følgende:[trenger referanse] «Ethvert avvik i resultat eller slutninger fra sannheten, eller prosesser som leder til slike avvik. Bias kan komme fra flere kilder: ensidige eller systematiske variasjoner i målinger fra den sanne verdi (systematiske feil); brister i studiedesign; avvik i slutninger, tolkninger, eller analyser basert på mangelfulle, svake eller ufullkomne data eller datainnsamlinger; og så videre.»